prot · H309101 · 2016-04-29 00:00:00 — Det handlar inte bara om systemet. ska vi klara av att integrera ett par hundra tusen människor i det svenska samhället. Det är den största uppgift vi någonsin haft. Jag tror att vi kan klara det. Vi har 4 procents tillväxt, vi har fallande arbetslöshet, vi har fallande ungdomsarbetslöshet, vi har fallande långtidsarbetslöshet och vi har all-time-high när det gäller antalet lediga jobb. Om den skjutsen i ekonomin fortsätter kan vi klara detta. Men om vi ska ta på oss att klara av att ta hand om även alla dem som får avslag på sina asylansökningar kan jag säga att vi inte kommer att klara av det. De ska in på den svenska arbetsmarknaden. Vi måste bygga bostäder och allt annat som måste göras. Då riskerar vi dessutom att hamna i precis samma situation som vi var i , det vill säga få en väldigt kraftig ökning av antalet asylsökande till . Frågekomplexet när det gäller migrationspolitiken är fullt av dessa målkonflikter. Jag skulle därför uppskatta om vi kan slippa föra debatten på ett sådant sätt att vi talar om att den ene eller den andre har en skrämmande människosyn. Man ska ha respekt för de svårigheter som finns på det här området. Vi kan klara detta, men vi kan inte göra det om vi öppnar för en i realiteten helt fri invandring, som – om jag förstår rätt – egentligen vill. Det är nämligen det som det här skulle leda till. Vi måste stå upp för den reglerade invandringen och för ordning och reda i politiken. 32 (C): Nej, ministern missförstår mig, och det gör han säkerligen med flit. Att öppna möjligheterna för fler att göra ett spårbyte innebär inte att ta bort kraven på reglerad arbetsinvandring. Om det ändå vore så lätt som ministern beskriver det för dem som får avslag att enkelt komma in på arbetsmarknaden och därefter söka arbetskraftstillstånd. Jag vet inte vilken arbetsmarknad som ministern lever med. Även om det nu är ett tryck i arbetsmarknaden, färre som går arbetslösa och fler som får ett jobb, kan vi inte tro att vi har en arbetsmarknad som bara sväljer alla. I så fall vore det inget bekymmer. Men det blir en lite konstig debatt när man vill göra det till att vi vill ta bort all reglerad arbetskraftsinvandring, att det inte skulle ställas några krav i fråga om ett spårbyte. Det är klart att det fortfarande ska ställas krav. Det som jag vill utvidga är möjligheterna att öppna det tidsfönster som sträcker till att vara öppet längre. Men man ska också ha möjlighet att göra det här och inte bara från sitt hemland. När asylskäl inte finns och man arbetar och försörjer sig och bidrar till landets välfärd ser jag inte möjligheten till ett spårbyte som ett hot mot systemet, utan det är i allra högsta grad en naturlig del av systemet med reglerad invandring. Möjligheterna finns , men de behöver ytterligare justeras. Det är vad jag önskar och frågar efter, det vill säga att utöka tiden och att låta det faktum varifrån man söker göra skillnad för människor av kött och blod och med drömmar om ett liv i . Jag hävdar med bestämdhet att det i sig inte skulle slå omkull systemet med reglerad invandring. 33 Justitie- och migrationsminister (S): Då måste jag ändå fråga: På vilket sätt skulle de som vi nu talar om utgöra ett problem? När man får ett avslag har man på sig att anmäla att man har jobbat och har en varaktig och seriös anställning, som kommer att gälla längre än med seriösa villkor. Varför skulle dessa vara ett bekymmer? Den stora saken här är ju huruvida den som inte uppfyller kraven ska behöva åka hem för att söka från hemlandet. Den ventil som finns är att man uppfyller kraven på att ha jobbat och har en varaktig anställning. Annars får man åka hem och söka därifrån. Hur vi än vrider och vänder på frågan kommer vi tillbaka till huruvida spårbytet ska vara ett undantag eller om det ska vara en del i en huvudregel. Skulle vi i det här läget utvidga dessa regler, som skapades av den förra borgerliga regeringen där ingick, är jag rätt övertygad om att det skulle bli väldiga effekter. Det skulle innebära att de som får ett avslag kan utnyttja situationen och i stället för att åka hem kommer att vara kvar i . Det är ett bekymmer, särskilt om man börjar röra i de andra regelverken om varaktig anställning, kollektivavtalsnivå och så vidare. Det skulle nämligen skapa en stark effekt när det gäller att kvarbli i och också göra att antalet människor som skulle komma till skulle öka kraftigt. Vi har tillräckligt med stora bekymmer redan nu med det regelverk och den situation som redan finns. Det skulle bli betydligt mycket värre om vi skulle gå den vägen som vill att vi ska gå. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2015/16:553 om tillgängligheten till stridsflyget 34 Försvarsminister (S): har frågat mig vilka omedelbara åtgärder jag är beredd att vidta för att tillgängligheten till stridsflyget ska kunna vidmakthållas. , som är ansvarigt för underhållet av stridsflygplanen, har uppgivit att den uppkomna situationen inte är acceptabel och att man självklart tar anmärkningar från militära flyginspektionen på största allvar. Jag gör ingen annan bedömning i frågan än FMV. Efter överföringen av flygverkstäderna från Försvarsmakten till FMV ankommer det på FMV att följa regelverket för militär luftfart, RML. Denna överföring av verksamhet från Försvarsmakten beslutades av den föregående regeringen . FMV har haft i uppgift att uppvisa för militära flyginspektionen att den åtgärdsplan som togs fram av FMV också genomförs. Åtgärdsplanen omfattar tydliggörande av delegeringar i arbetssätt och styrande dokument, kompletterande utbildning avseende RML och utökat granskningsansvar på ledningsnivå avseende tillståndspliktiga verksamheter enligt RML. FMV arbetar intensivt med att lösa uppgiften. Jag vill i sammanhanget också påminna om att regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgift att se över materiel- och logistikförsörjningen till Försvarsmakten. Den uppgiften omfattar frågan om hur logistiktjänsterna – av vilka underhåll av stridsflygplan är en – ska organiseras utifrån kravet på ökad operativ förmåga i krigsförbanden. 35 (L): Tack så mycket, försvarsministern, för svaret på min interpellation! Bakgrunden till interpellationen är att för någon vecka sedan beslutade flygsäkerhetsinspektören att dra tillbaka flygverkstädernas tillstånd att utfärda underhållsintyg för stridsflyget. Detta ledde till att ett antal stridsflyg inte kunde levereras ut till respektive divisioner och delta i den verksamhet som de är avsedda för. Det är viktigt att komma ihåg att det här inte kom som någon blixt från en klar himmel. Flygsäkerhetsinspektören varnade att han skulle kunna komma att dra tillbaka tillståndet. Det är egentligen först när det är för sent och beslutet redan är fattat som FMV tycks ha tagit kritiken mot flygsäkerheten på stort allvar. I går hade försvarsutskottet flyginspektören närvarande på sitt sammanträde. Han talade om intressekonflikter mellan å ena sidan ledning och å andra sidan det regelverk som reglerar flygsäkerheten. Enkelt uttryckt handlar det om att ledningen för vill ha leveranser och lägger ut beställningar och skapar ett tryck på flygverkstäderna som de inte kan hantera, åtminstone inte om det ska vara förenligt med reglerna om militär luftfart. Detta gör att man frågar sig inte bara hur flygverkstäderna är organiserade och under vilken myndighets ledning de ska vara, utan också om vi har tillräcklig kapacitet på flygverkstäderna. lades en av de tre flygverkstäderna ned, nämligen den på F 17 i . När vi nu märker att trycket på verkstäderna blir alldeles för högt måste frågan ställas: Har vi en för liten produktionskapacitet? Står den inte i paritet till det behov som flygvapnet har? Det hade varit intressant att höra om försvarsministern hade någon kommentar till den frågan. Över huvud taget funderar man på hur logistiken och verksamheten inom FMV är riggad utifrån det som försvarsministern väljer att avsluta sitt svar med, nämligen: Är den riggad utifrån kravet på ökad operativ förmåga i krigsförbanden – det som är det enskilt viktigaste inriktningsbeslutet? Har FMV tankat ned och tagit till sig den förändrade hotbild som har och den förändrade försvarspolitiska inriktning som vi har fått? Även på den punkten, fru talman, skulle det vara intressant att höra om försvarsministern tror att det finns en resa kvar för försvarslogistiken att göra för att anpassa sig till det innehåll som finns inte minst i försvarsministerns eget inriktningsbeslut. 36 Försvarsminister (S): Det är intressanta perspektiv och synpunkter som för fram. Det här är självklart realiteter som måste hanteras. Både jag och min statssekreterare har tagit den här problematiken på största allvar. Jag vet att man har jobbat intensivt också inom myndigheterna, som FMV, och fört dialog med flygsäkerhetsinspektören i de här frågorna. Jag kan nu meddela att det i går kom uppgifter om att den militära flyginspektionen är överens med FMV om de åtgärder av olika art som vidtagits och att man kommer att lätta på restriktionerna för underhållsverksamheten. Det innebär att FMV återigen kan leverera flygplan till Försvarsmakten. Den akuta fasen ska därmed vara över. Jag fick , alldeles före den här interpellationsdebatten, ta del av ett beslut från flygsäkerhetsinspektör : Med referens till de redovisningar som FMV genomfört för FSI samt de genomförda åtgärderna och den handlingsplan som redovisats i en FMV-skrivelse anser FSI att organisationen vidtagit erforderliga korrigerande åtgärder med anledning av avvikelse 1 och 2 och upphäver tidigare beslut om tillfällig begränsning av organisationens befogenheter att utfärda underhållsintyg. Det här innebär väl då att verksamheten åter ska vara fungerande. Jag tyckte att det var viktigt att kunna ge det beskedet i debatten, så det var bra att jag kunde få fram det före debatten. Sedan vill jag påminna om att jag var ordförande i försvarsutskottet, vilket är nuvarande position, när det här hanterades . I de diskussioner vi då förde om den här frågan underströk utskottet vikten av att en eventuell överföring av verksamheten till FMV eller annan huvudman inte skulle få leda till försämrad militär förmåga eller sänkta beredskapskrav. Det var vad utskottet levererade i det sammanhanget, och det är en uppfattning som jag inte har ändrat. Jag har samma ståndpunkt nu som jag hade då. Det är oerhört viktigt att FMV kommer till rätta med den här typen av problem och tar dem på största allvar. Det genomförs nu en utredning av logistiktjänsterna, där underhållet av stridsflygplanen ingår. Detta ska organiseras utifrån kraven på ökad operativ förmåga i krigsförbanden. Det är ingen tillfällighet att den biten finns med i sammanhanget. Däremot är det väl lite tidigt för mig att sticka ut hakan och säga: Så här och så här blir det! Nej, utredaren får jobba klart. Jag säger de här sakerna nu i debatten med för att jag vill understryka att jag ser allvarligt och seriöst på den här frågan. Det är oerhört väsentligt att detta fungerar. Är det så att sådana här situationer uppstår är det nödvändigt att lösa dem. Vi ska inte ha den här typen av lägen, utan vi måste spänna bågen hårdare. Jag är i alla fall tillfreds med att jag 10.15 fick beskedet att den situation vi hamnat i är löst. 37 (L): Försvarsministerns besked är mycket välkommet. Det kommer inte som någon total överraskning för mig, eftersom vi kunde höra av flygsäkerhetsinspektör att en lösning var på gång. Det är gott att produktionen vid flygverkstäderna nu kommer igång igen och att det inte finns några akuta hot mot tillgängligheten till våra stridsflygplan. Jag är tacksam för detta. tror jag inte att man i och med detta kan blåsa faran över, annat än rent tillfälligt. Jag kan konstatera att den process som ledde fram till att flygsäkerhetsinspektören drog in tillståndet varade . Det är min bedömning att inte tillräckligt tidigt tagit kritiken på tillräckligt stort allvar. Man måste nu skaffa sig någon form av ”early warning system” och se till att FMV i ett mycket tidigare skede reagerar på den kritik som kommer. Ja, det är korrekt – den logistikreform som förändrade huvudmannaskapet för flygverkstäderna och förflyttade dem från Försvarsmakten till FMV beslutades under Alliansens regeringsperiod, dock utan att oppositionen vid det tillfället reserverade sig däremot. Men har vi den situation som vi har. Jag ställde två frågor. Jag tyckte att jag delvis fick svar på den ena, som handlade om huruvida logistiken och laddat ned den nya försvarspolitiska inriktningen, som prioriterar nationellt försvar av , eller om de fortfarande delvis lever kvar i det försvar som var inriktat på internationella insatser, vilket innebär helt andra och lägre krav på både tillgänglighet och beredskap. Den fråga som jag inte fick besvarad och som jag hoppas att försvarsministern nu kan återkomma till handlade om den sammanlagda kapaciteten på flygverkstäderna. Vi tog bort en av de tre flygverkstäderna. Är det försvarsministerns bedömning att kapaciteten är tillräcklig? Flygsäkerhetsinspektören konstaterar att det finns en intressekonflikt mellan å ena sidan FMV:s krav på leverans till Försvarsmakten och å andra sidan de regelverk som gäller för flygsäkerheten. Jag vore tacksam om jag fick ett svar på den frågan, fru talman. 38 Försvarsminister (S): När det gäller historieskrivningen vill jag markera att det vi förde en diskussion om i försvarsutskottet var villkoret för att ställa upp på den här typen av åtgärder. Det var då vi förde in att detta inte får leda till försämrad militär förmåga och sänkta beredskapskrav. har vi att hantera det här, men jag kan garantera att vi inte har lidit av passivitet . Detta är en situation som helt enkelt måste lösas, och det har man gjort vad gäller den här biten. Jag blåser inte någon fara över. Jag tycker nästan inte att man kan göra det i något avseende , utan det dyker ständigt upp saker av de mest skilda slag, nästan . Det som har hänt visar vikten av att vi följer upp verksamheten och garanterar att det här håller långsiktigt, så att vi inte hamnar i den här typen av situationer. Det är klart att det är ett underlag för dialog med ansvariga myndigheter. När det gäller frågan om fler verkstäder – det är förmodligen detta syftar på – är det naturligtvis så att jag inte kan ställa mig och lova rakt av verkstadsanläggningar si eller så. Men kommer det synpunkter och frågor om kapacitet i förhållande till regelverk måste man värdera de bitarna och se hur man löser det. Exakt hur lösningen ska se ut och huruvida det här är ett kärnproblem får man återkomma till. Jag är inte ovetande om att den här typen av balans är en del av problematiken, men jag vill inte stå här och låsa mig för en exakt organisatorisk form för hur man ska jobba framöver. Sedan måste man skilja på vad som är myndighetens roll och uppgift och vad som är politikens uppgift. Men för oss är det oerhört väsentligt att vi aldrig får ha någon tendens till försämrad militär förmåga eller sänkta beredskapskrav. Jag tar det som har hänt på största allvar. Det vet man också inom respektive myndighet. 39 (L): När det begav sig var det min bedömning att det var ett misstag att lägga ned flygverkstaden på F 17 i i och därigenom dra bort en tredjedel av vår kapacitet på det här området. Jag kallade vid det tillfället till mig företrädare för både FMV och flygvapnet och ställde en väldigt rak fråga: Kommer detta att fungera vid en nedläggning? Jag fick då ett tydligt besked från FMV: Ja, vi lovar att detta kommer att fungera. Flygvapnet svarade då: Med ett sådant löfte kan vi inte göra någonting annat än att lita på det beskedet. Anledningen till att jag uppehåller mig vid detta är att det förekommer liknande löften också i en lång rad andra avseenden. Det gäller till exempel underhållet av flygmotorer, som jag och försvarsministern haft privilegiet att diskutera i kammaren. Det ställs ut löften. Jag tror, försvarsministern, att den tid då man blint litade på löftena och med automatik lade dem till grund för de beslut som politiken fattade nog är förbi. måste vi bättre ”skrutinisera”, kontrollera och följa upp de förändringar som sker också på tämligen låg nivå i myndigheterna. Med detta vill jag tacka försvarsministern för debatten. 40 Försvarsminister (S): Det är alltid viktigt att försöka ha ingångsvärdet realism i olika sammanhang. Jag har egentligen ingen annan uppfattning än när det gäller att man alltid måste värdera det som sägs mot vad man tror är en verklighet. Jag ska nu inte ställa ut vare sig det ena eller det andra i löftesväg mer än att jag inser att det är frågor som vi kontinuerligt måste jobba med. Vi kommer kontinuerligt att möta problem. Vi kommer att ha problem av ekonomisk art och av driftsmässig art. Det är sådant som myndigheterna kontinuerligt måste ta sig an. Så fungerar verkligheten. Jag har ingen omedelbar lösning att presentera på problematiken mer än att man har löst ut den knut som var aktuell. Jag inser att det är saker som vi följa upp. FMV har väldigt tydligt klart för sig att det är någonting vi måste följa upp och jobba med. Vi är naturligtvis också måna om att det fungerar framöver. Då måste man värdera balanser i kapacitet och regelverk. Det viktigaste är framför allt att i den tid vi nu lever i kan vi inte på grund av inre organisatoriska frågor ha problem med den militära förmågan eller beredskapskraven. Så får det inte vara. Det är den politiska dimensionen i detta. Sedan måste myndigheterna jobba utifrån den plattformen. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2015/16:557 om marinens ytstridsförmåga 41 Försvarsminister (S): har frågat mig om regeringen i närtid tänker bemyndiga att beställa halvtidsmodifiering av två korvetter ur Gävleklassen och vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ”kärnan i de sjögående förbanden” ska kunna vara sju korvetter. I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen ska marinens ytstridsförmåga säkerställas genom bland annat vidmakthållande av fem Visbykorvetter och halvtidsmodifiering av två korvetter av Gävleklass. Jag kan konstatera att bibehållandet av sju korvetter är av stor betydelse och att Försvarsmakten i sitt underlag till investeringsplan har planerat för en halvtidsmodifiering av två Göteborgskorvetter (och ). Dessa korvetter kommer efter genomförda åtgärder att benämnas korvetter typ och vara operativt relevanta till mitten av 2020‑talet. I investeringsplanen ingår även vidmakthållande av Visbykorvetterna. Det innebär att det sammantaget kommer att finnas sju operativa korvetter. Regeringen tar löpande ställning till Försvarsmaktens förslag till materielinvesteringar när beredningskravet i regeringsformen och förutsättningarna för ett för verksamheten bra beslut är uppfyllda. Försvarsmakten arbetar med dessa frågor, och beredningen av ett beslutsunderlag pågår. 42 (L): Jag vill tacka för svaret. Det blir tydligt att försvarsministern inte gärna vill exponera sig för granskningsanmälningar genom att inte följa det beredningskrav som finns i regeringsformen, och det har jag naturligtvis all respekt för. Vi måste uppfylla beredningskravet. Det är väl uppenbart att det emellanåt kan lägga hinder i vägen när det gäller olika beslut som ska fattas på det försvarspolitiska området. kan man läsa i Försvarets forum, en tidning som är Försvarsmaktens egen, att verksamheten med fartyget , med bakom sig, på nu avslutas utan att ersättas. Personalen som har tjänstgjort på Jägaren skingras nu i olika riktningar, bland annat till andra förband men också till det civila samhället och studier. När det gäller den typen av avvecklingar som ständigt pågår i det militära försvaret tycks inte beredningskravet vara något problem. De bereds och expedieras . säger försvarsministern, precis som det står i inriktningsbeslutet från , att det kommer att vara sju korvetter som utgör kärnan i de sjögående förbanden . Jag kan bara konstatera att om det inte fattas ett beslut i närtid om halvtidsmodifiering av två korvetter är risken rätt stor att det inte kommer att finnas sju korvetter i tjänst. Det har skrivits en del i tidningarna om de fördyringar som uppstått när det gäller olika satsningar i inriktningsbeslutet. Det är inte utan att man får en känsla av att det nu pågår en sorts kontroll. Jag tjänstgjorde själv som befäl på granatkastarkompaniet på . När man sköt fel med en granatkastare kom skjutledaren på radion och sa: Kontroll! Då fick alla lämna sina granatkastarpjäser. Sedan gick en officer och visiterade varje vapen för sig för att utröna vad det var som hade gått fel. När jag lyssnar på försvarsministern kommer jag inte ifrån en känsla av att det nu pågår kontroll inom , fru talman. Man vill från sida gå igenom alla de satsningar som har gjorts avseende ekonomiska felbedömningar innan man går vidare med beställningar och andra uppdrag. Är det på det sättet riskerar inte bara korvetterna att bli försenade. Då riskerar också mycket annat i inriktningspropositionen att inte bli realiserat. 43 Försvarsminister (S): Jag tror att man ska ha viss försiktighet innan man med bestämdhet säger: Så här ser de ekonomiska förutsättningarna exakt ut för olika försvarsmaterielprojekt. Vi vet inte slutsumman på de olika projekten förrän det är slutförhandlat i respektive projekt och förrän projekten är genomgångna helt och hållet och man utifrån det också gjort eventuella korrigeringar antingen i numerär eller i kvalitet eller att man i någon annan mening har gjort någon förändring. Det är först då man kan säga med exakthet hur ekonomin faller ut. Det är ingenting som känns som någon stor överraskning. Jag sa redan på att vi kommer att få diskussioner om prognoser om fördyringar och tidsförskjutningar. För mig är det ingenting som jag känner är speciellt överraskande eller särskilt konstigt. Även vet att den typen av fenomen är någonting som har uppkommit och följt försvarets materielutveckling . Det är heller inget konstigt att vi jobbar intensivt med de olika materielprojekten på Försvarsdepartementet. Jag förutsätter att det var så även under tidigare regeringar. Är det så att man inte har gjort så känns det väldigt märkligt. Vi får väl avvakta tills vi vet de exakta utfallen när det gäller olika materielprojekt innan vi är för bestämda i hur det kommer att sluta. Däremot är mycket på gång. Det är många leveranser som ligger i pipeline. Det är ett intensivt arbete för att förverkliga inriktningspropositionen. När det gäller interpellationen som handlade om korvetterna delar jag uppfattningen – vi har kanske aldrig haft olika uppfattning – om vikten av att vi vidmakthåller ytstridsförmåga och fullföljer inriktningsbeslutet. De projekt som det ska beslutas om ingår i det budgetunderlag med tillhörande investeringsplan som Försvarsmakten kom in till med . Det är detta underlag vi jobbar med just , och det är själva investeringsplanen som det kommer att beslutas om i samband med budgetpropositionen 2017. Vi måste kunna jobba med det här under de sedvanliga och rimliga former som finns. Man får återkomma med resultatet av arbetet. Vi för en dialog från Försvarsdepartementet sida med Försvarsmakten i frågan. Om det från Försvarsmakten i närtid skulle inkomma en särskild framställan till regeringen om få genomföra halvtidsförlängande åtgärder på aktuella korvetter kommer denna framställan att hanteras enligt sedvanliga rutiner. Jag har i mitt svar redogjort för att vår ambition är att klara ut det som inriktningspropositionen innebär och att vi jobbar så här med denna inriktning. 44 (L): Det är nu inriktningsbeslutet fattades här i . Det rörde bland annat halvtidsmodifieringen av två stycken korvetter. Jag kan konstatera att ingen beställning ännu har skett; i varje fall får jag ingen information från försvarsministern om att det skulle vara på något annat sätt. Från det att man beställer en halvtidsmodifiering av ett så här pass stort fartyg till dess att det levereras tar det .