prot · H30996 · 2016-04-21 00:00:00 — Tillståndsprövningens och åtgärdernas eventuella ekonomiska konsekvenser särskilt för mindre verksamheter behöver också beaktas. Ett hållbart finansieringssystem där hela vattenkraftsbranschen kan bidra till kostnadsdelning för de mest angelägna åtgärderna ur miljöhänsyn behöver utvecklas med utgångspunkt i de förslag som branschen själv presenterat. hade som syfte att se till att vi får en biologisk mångfald i våra rinnande vatten genom att vattenverksamheter ska prövas enligt , inte att vi ekonomiskt ska gynna sysselsättningen inom advokatskrået. Alliansregeringen skickade ut riktade pengar till länsstyrelserna för att sätta igång prövningen av vattenverksamheten. Det var väl där det började gå snett. Vattenverksamheter med tillstånd i någon form gick man inte på. Vattenverksamheter som inte kunde uppvisa tillstånd eller hävd hamnade i rättsväsendet med stora juridiska kostnader som följd. Systemet gör ingen skillnad på små vattenverksamheter och hur man behandlar de största kraftverken i . Men är det många små vattenkraftsägare som uppfattar att de behandlas hårdare än de stora. Uppfattningen ute i landet är att systemet slår hårdast mot de minsta kraftverksägarna som ofta är enskilda privatpersoner eller småföretag på landsbygden. De saknar särskilda resurser men har kommit att bli de som så gott som ensamma ska bära samhällets kostnader för miljöanpassning och restaurering av vattendrag. De ekonomiska konsekvenserna riskerar i många av dessa fall att leda till personliga tragedier där jord- och skogsbruksrörelse och bostad kan tas i anspråk för att bekosta processer och åtgärder. Till viss del är det beroende på under vilken länsstyrelse vattenverksamheten är belägen. Det som jag inte vill ska ske är att pengar som verksamhetsutövaren nu får lägga på juridiska kostnader kommer att vida överstiga vad det skulle kosta att åstadkomma en biologisk mångfald med fisktrappor och andra åtgärder. Då har vi ju missat syftet med det vi gör. pågår det flera rättsprövningar i dessa ärenden. Det vi behöver fundera på, anser jag, är om inte dessa prövningar borde få anstå tills vi får en helhetsbild av hur vattenverksamheten bör behandlas så att det kan bli en likabehandling som också gynnar den biologiska mångfalden och inte minst att kostnaderna går till miljöåtgärder och inte till jurister. Det kan inte vara rimligt att ha samma förfarande för de små vattenverksamheterna som för de allra största. Det måste, som det står i tillkännagivandet, vara möjligt att göra en förenklad tillståndsansökan för de små där det klart framgår vad som måste till för att få ett tillstånd utifrån . Att det kommer att försvinna vattenverksamheter som inte klarar av miljökraven är helt uppenbart. Men det ska vara på grunder som är tydliga för alla parter. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet inklusive tillkännagivandet och avslag på samtliga motioner. I detta anförande instämde (S). (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats KU13 Frågor om rösträtt, valsystem m.m. Punkt 2 (Rösträtt och medborgarskap) 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (V) 46 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 70 M, 21 MP, 15 C, 16 L, 13 KD 2: 42 SD Avstod: 15 V Frånvarande: 20 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Gemensamma valsedlar och central utläggning) 2. res. 1 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 21 MP, 15 C, 15 V, 16 L, 13 KD 1: 42 SD Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 7 (Öka valdeltagandet bland utlandssvenskar) 2. res. 2 (M) 70 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 42 SD, 21 MP, 15 C, 15 V, 16 L, 13 KD 2: 70 M Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Statsskicket) 2. res. 2 (V) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 21 MP, 14 C, 15 L, 13 KD 2: 15 V, 1 L Avstod: 42 SD, 1 C Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - (C) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 17 (Rättskipningens självständighet) 2. res. 9 (M) 70 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 41 SD, 21 MP, 15 C, 15 V, 16 L, 13 KD 9: 70 M Avstod: 1 SD Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 18 (Finansmakten och uppgifter) 2. res. 10 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 21 MP, 15 C, 15 V, 16 L, 13 KD 10: 42 SD Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. KU18 Tryck- och yttrandefrihetsfrågor Punkt 1 (Hets mot transpersoner) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 21 MP, 15 C, 15 V, 16 L, 13 KD 1: 42 SD Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Meddelarfrihet vid förundersökningar) 2. res. 2 (SD, KD) 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 21 MP, 15 C, 15 V, 16 L 2: 42 SD, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 6 (Skydd för journalister och medieredaktioner) 2. res. 3 (M, C, L, KD) 113 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 1 M, 42 SD, 21 MP, 15 V 3: 69 M, 15 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SkU17 Beskattning av företag, kapital och fastighet Återförvisningsyrkande (C) Proposition ställdes först beträffande det under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. För bifall räckte att minst en tredjedel av de röstande anslöt sig till detta. vice talmannen konstaterade att minst en tredjedel av de röstande hade bifallit återförvisningsyrkandet. Kammaren hade således med acklamation bifallit återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor Punkt 11 (Behov av ny statistik) 2. res. 8 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 20 MP, 14 C, 15 V 8: 42 SD Avstod: 70 M, 1 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 5 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 3 (Regler och ansvar för katter) 2. res. 2 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 21 MP, 15 C, 15 V, 16 L, 13 KD 2: 42 SD Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 7 (Krav på utevistelse för grisar) 2. res. 4 (V) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 70 M, 41 SD, 21 MP, 15 C, 15 L, 13 KD 4: 15 V Avstod: 1 SD Frånvarande: 19 S, 14 M, 6 SD, 4 MP, 7 C, 6 V, 4 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 (forts. från § 8) Vattenvård (forts. MJU14) 101 (V) replik: Jag vill fråga Socialdemokraterna om de kommer att fortsätta att ställa dessa krav på andra områden. Om vi stiftar en kemikalielag, kommer ni då att kräva att den måste leda till jobb i hela landet? Om vi förbjuder farliga ämnen i textilier, är det då viktigt att det också leder till ökad jordbruksproduktion eller att det är kostnadseffektivt? Det är min ena fråga. Sedan vill jag ta upp ett exempel för att göra detta väldigt konkret. Det här handlar ju om tillämpning av vattendirektivet. Vi behöver rent vatten i hela landet, men vi har inte uppnått det. Situationen är väldigt allvarlig. Myndigheterna kan, till exempel, föreslå att en jordbruksverksamhet ska anlägga så kallade skyddszoner på en eller utanför en åker som används till livsmedelsproduktion där det får växa gräs och där man inte producerar livsmedel. Det kanske påverkar produktionen med några promille. Det gör det antagligen eftersom det tas i anspråk kring åkern. Det innebär att det blir en påverkan på jordbruket. Hur tycker att man ska göra bedömningen? Om man beslutar att det är dags att riva några dammar i , därför att de har så omfattande påverkan på vattenkvaliteten, leder detta inte till några nya jobb, särskilt inte i hela landet och i inland. Hur ska man göra bedömningen då? Det tycker jag att Socialdemokraterna bör kunna svara på. 102 (S) replik: I tillkännagivandet står det att vattenmyndigheterna bör göra konsekvensanalys av vilken påverkan på jordbruket vattenverksamheten har på möjligheten till jobb i hela landet i kombination med att målen ska nås. Det står inte att det ska skapas fler jobb. Det kan vara så att man river ett par dammar som inte fyller någon funktion och som inte går att åtgärda på ett biologiskt bra sätt. Det kan ju ge fler jobb om man kanske utvecklar det till sportfiske och så vidare. Men det som vi tycker är viktigt är att man måste göra konsekvensanalyser av hur det påverkar uppåt, nedåt etcetera. Jag ser inte att det står någonstans om att det ska generera jobb i hela landet. Att man måste göra bedömningar när det införs miljökrav kommer att kosta för enskilda personer, men så som den här frågan har behandlats – inte minst vattenverksamheten – har man hoppat på de människor som har minst resurser. De kan då behandlas enligt , och det innebär att den enskilde får stå för hela kostnaden. Skulle begära omprövningar, då får staten vara med och betala, men det har man hoppat över i det här läget för att i stället vänta på propositionen som ska komma . Jag och vi socialdemokrater tycker att vi ska vänta på propositionen så att vi kan behandla alla på samma sätt, även dem som har minst resurser för att slåss juridiskt. 103 (V) replik: Hade man vid tillämpningen av vattendirektivet i bort göra skillnad på små och stora utövare – som jag förstår – varför skriver ni inte det i tillkännagivandet? Du sa i ditt anförande, , att det blir väldigt krångliga och långa juridiska processer. Jag ser också det problemet, men varför skriver ni inte det i tillkännagivandet? Ni skriver ändå att vattenmyndigheterna bör göra konsekvensanalyser av påverkan på jordbruk och vattenverksamheter samt möjligheten till jobb i hela landet. Om man lägger fram förslag om att ha en skyddszon vid en åker, då ska man också analysera om det blir jobb i hela landet av skyddszonen. Hur påverkar det jordbruksproduktionen? Jag är rädd för att man skapar förbehåll i miljöpolitiken. Man säger inte rakt av att det viktiga är rent vatten, punkt slut. Man försöker att klistra på en massa andra saker. Det var därför jag tog upp exemplen som inte kommenterade. Nästa kemikalielag som vi klubbar igenom i denna kammare, ska den också skapa jobb i hela landet? Ska det göras en avvägning av hur mycket livsmedel som mer eller mindre kan påverkas av den kemikalielagen? Om vi vill förbjuda farliga ämnen i textilier, ska man då ha olika förbehåll för det? För mig känns det här som ett helt nytt sätt att förhålla sig till miljöpolitiken. Det är helt naturligt att man gör avvägningar. och annat finns ju redan, men ni tar ett steg längre. har vi hamnat i den konstiga situationen att jag har full tilltro till regeringens arbete. Regeringen bereder frågan. Vi behöver inte det här tillkännagivandet. Jag yrkar avslag på det. 104 (S) replik: I det här fallet är det ett antal länsstyrelser som har behandlat likalydande frågor på flera olika sätt. Det är en anledning till att vi från Socialdemokraterna har reagerat och skickat in tydliga pekpinnar om hur vi tycker att man ska göra analysen. Det är klart att vi ska ha rent vatten. Det är också en självklarhet – och det skulle egentligen inte behöva skrivas ned – att man måste analysera effekterna av de beslut som vi fattar här. Man kan inte bara ha ett stuprörstänkande, utan man måste se helheten. Men grunden är att vi ska ha tillgång till rent vatten i hela landet. Det måste vi värna och skydda. Frågan om behandlingen av små och stora vattenkraftverk finns med i betänkandet. gäller detta framför allt små kraftverk, eftersom de inte har fått samma typ av tillstånd. Man har en gång fått pengar från staten för att anlägga kraftverk som sedan gynnats på olika sätt. Men sätter staten klackarna i backen och kontrollerar dem som måste kontrolleras enligt , eftersom de får betala kostnaden själva. Då är det i regel små kraftverk det är fråga om. De stora ger man sig inte på i det här fallet. Vi anser att det borde vara rimligt att hitta ett annat förfaringssätt för de små vattenkraftverken. Man skulle kunna tala om på ett tydligt sätt vilka åtgärder som behöver vidtas för ett godkännande, som att anlägga fisktrappor eller annat, och att det kommer att kosta eller vad som är fallet. I stället får vattenkraftsägaren lägga ut på jurister, men han vet inte hur det går i slutändan. Det är inte rimligt att utsätta människor för det, tycker vi. 105 (L) replik: Jag börjar med en kommentar. sa att vi borde ha vett att hålla tyst. Men från Liberalernas sida skäms vi inte alls för det förslag vi har om strandstädning. Vi har lagt in 15 miljoner i vårt budgetförslag för ett permanent anslag. Det kan jämföras med de 8 miljoner som regeringen har. Det kan vi väl vara överens om. När det gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder är kanske detta en sådan fråga som just strandstädningen. Det var ingen bra metod. Jag skulle vilja ställa en liten kontrollfråga på en punkt där jag tycker att regeringens politik och regeringspartiernas politik spretar lite. Vi diskuterade civilutskottets betänkande nr 13. Där finns ett tillkännagivande som alla partier utom de rödgröna ställt sig bakom om att göra skillnad på småskalig och storskalig vattenkraft i tillståndsprocesserna. Vi var i tillkännagivandet väldigt tydliga med att det definitivt inte handlade om att vi inte skulle pröva enligt . Det måste ju vara en grundtes att alla bör ha ett modernt tillstånd enligt . Det är en väldigt olycklig situation att ett stort antal av de ca 1 800 små vattenkraftverken och även en del av de stora inte har tillstånd enligt modern lagstiftning. Det handlar alltså om processerna. Och det är precis detta talar sig väldigt varm för: att vi måste göra skillnad på storskalighet och småskalighet och att processen i sig inte ska få knäcka de resurser man har för att vidta de konkreta miljöåtgärderna. Man kan därför undra om ni inte riktigt har diskuterat samman er. Är det dagens besked som gäller, eller gäller fortfarande det besked som gällde ? 106 (S) replik: Det är bra att Liberalerna har avsatt 15 miljoner i budgeten i opposition. Men har suttit här som jag, , och och framåt lade inte en enda krona på strandstädning, för han fick inte igenom det med och de andra. Ni kunde ha varit tysta , men det var inte . Det var det jag påpekade. Vi är helt överens om att prövning ska ske enligt . Sedan tycker jag bara att ska vara oerhört glad över att vi nu står upp för detta. Det har gått , men det kan väl vara dags att säga att vi stöder detta initiativ fullt ut. Inom den småskaliga vattenkraften ska man kunna lägga pengarna på åtgärder i stället för på jurister. är systemet helt skevt. Om man som liten företagare ger sig in i processer vet man inte vad det kostar, men det är fråga om , och i slutändan vet man ändå inte om man får tillstånd. Får man inte tillstånd får man kanske lägga ut en halv miljon eller 1 miljon på att riva bort. Det är ett ganska rättsosäkert sätt att behandla den småskaliga vattenkraften, tycker vi från Socialdemokraterna. Det finns inga stora som man har gett sig på. Var glad att vi stöder ditt förslag, ! 107 (L) replik: är väldigt glad för detta! Jag vill återigen betona att det här inte handlar om att vi inte skulle ställa relevanta och tydliga miljökrav och kräva de åtgärder som går att vidta. kan säkert hålla med mig igen. Det handlar om att förenkla administrationen och själva processen. Man har kontakter med ägare till små vattenkraftverk, och de är beredda att vidta miljöåtgärder. Vattenkraften har en stark lokal påverkan på den biologiska mångfalden. Det går det inte att sticka under stol med. Det är kanske just inom den småskaliga vattenkraften som man med relativt små åtgärder kan vinna väldigt mycket miljönytta. Det är klart att vi ska optimera även i de stora kraftverken, men det kanske är lite svårare att ge sig på med dess tolv kraftverk och få ett fungerande system. Det finns exempel där det har fungerat väldigt bra. I – någonstans i norra , tror jag – har man med bibehållen kraftproduktion i fyra kraftverk lyckats skapa en fri fiskvandringsväg . Det är klart att det går att kombinera vattenkraftsproduktion med fiskvandring och biologisk mångfald. Det är väl de utgångspunkterna vi måste ha när vi nu går vidare i denna fråga – hand i hand höll jag på att säga. 108 (S) replik: Vi är helt överens om att man ska följa och att det ska finnas tydliga krav. Som ägare av småskalig vattenkraft eller vad det nu är för verksamhet ska man veta att om man investerar en viss summa pengar för att skapa bra biologisk mångfald och rätta till problem får man sedan sitt tillstånd. Då ska man också kunna göra bedömningen att det kostar så mycket pengar att man hellre avstår och river anläggningen. Jag är helt säker på att många små vattenkraftverk aldrig kommer att få tillstånd, då de inte klarar av att uppnå den biologiska mångfalden på ett bra sätt. Men finns det oerhört många som uppnår den på ett mycket billigt sätt i stället för att gå den juridiska vägen. I slutändan tror jag att vi är ganska överens om hur vi ska dra det här vidare. Ett problem har varit hur man har blivit behandlad i de olika länsstyrelserna. Jag sätter min tilltro till att det slutligen blir en vattenmyndighet som kan behandla folk på olika ställen i enligt samma normer. Det hade varit tacknämligt, för det finns många som har lidit ont på olika ställen i på grund av behandlingen från våra myndigheter, som vi egentligen är ansvariga för. 109 (MP): Jag tackar utskottets ledamöter för en väldigt engagerad debatt i vattenvårdsfrågorna. Jag var sist ut även i förra årets vattenvårdsdebatt och kan konstatera att det är lika starkt engagemang i frågan som det var . Det bådar gott, för det behövs. lämnades det över ett nytt åtgärdsprogram för havsmiljön från Havs- och vattenmyndigheten. Det är tråkigt, för det står att målet om en god havsmiljöstatus till 2020 inte kommer att uppnås. Vidare sägs att de största orosmomenten är övergödning, farliga ämnen och fiske. Påverkan av turism och andra näringar ökar också. De viktigaste belastningarna är uttag av arter genom fiske samt tillförsel av näringsämnen och gifter. De senare har faktiskt främst landbaserade källor, och det är där en stor del av åtgärdsarbetet måste göras. Precis som är fallet i många andra frågor är vattenvården och vattenfrågorna inte någonting som är avgränsat, utan det som vi gör på land kommer vi också att se i havet. Jag skulle vilja därför vilja gå tillbaka lite i tiden och börja någon helt annanstans, nämligen i – eller vintras, var det väl nästan. Där slöts ett historiskt klimatavtal. En av de stora saker som man talade om innan var hur man skulle kunna hålla temperaturökningen i världen så låg som möjligt. Få trodde att vi skulle komma överens under två grader. var drivande i förhandlingarna. Vår klimat- och miljöminister fick till och med leda vissa av förhandlingarna, och vi nådde ett resultat som var bra, men inte det bästa. när kommer att skriva under avtalet i står det att ökningen av jordens medeltemperatur ska hållas klart under två grader och att ansträngningar ska göras för att hålla ökningen under en och en halv grad. Det är som sagt en glädjande nyhet. Men det är också något väldigt tråkigt. Det betyder att vi redan nu lever i en värld där medeltemperaturen har ökat och kommer att fortsätta att öka. Vi accepterar de katastrofala följderna som det medför. Men hur har det med vattenvård och hav att göra? Vatten är ju vatten. När man talar om klimat och koldioxid handlar det om luft, tänker man kanske ofta. När vi har så pass mycket koldioxid i luften som vi har buffrar det. Det reagerar med havet och gör det surt. Jag tror att många i min generation har varit med och kalkat sjöar på NO-lektioner på grund av surt regn, sur nederbörd och hur man bedriver skogsbruk. Man fick se skräckbilder om statyer som började vittra sönder på grund av surt regn. Om någon hade sagt till mig att vi skulle ha så pass mycket mänsklig påverkan att vi kunde försura ett helt hav hade jag nog skrattat, men så är det. Hur det nu har gått till, för havet är stort. Medeldjupet på havet är . Även om vi skulle platta ut jorden med land och alltihop skulle vi fortfarande få ett medeldjup på . Det är djupt, brukar man säga. Ja, det är väldigt djupt. Det är över en mil på det djupaste stället. Skulle man stoppa ned världens högsta berg, , i Marianergraven, som är det djupaste stället, skulle man kunna stå på toppen och fortfarande ha vatten ovanför huvudet. Det är enorma massor med vatten. Trots det har vi med mänsklig aktivitet lyckats rubba balansen i denna väldiga vattenmassa. Det som vi gör på land påverkar havet. Det är inte nog med att vi får koldioxid som buffrar så att vi får ett surt hav. När vi värmer jorden får vi också ett varmare hav, och varmt vatten tar större plats än kallt vatten. Det ligger i vattnets fysikaliska egenskaper. Förutom att vi har ett varmt klimat där isar smälter och vi får en höjning av vattenståndet kommer också vattnets inneboende egenskaper att göra att vi får än högre vatten, eftersom varmt vatten tar med plats än kallt vatten. Det blir stora konsekvenser för hela jorden men framför allt för de låglänta länderna där man redan nu känner av detta. Vi har önationer som och som kämpar för sin överlevnad. I har odlingsgränsen mot havet flyttats flera kilometer, och saltvatten tränger upp på odlingsmarken. Det har lett till att människor måste fly, för i tätbefolkade länder finns ingen ny mark att bryta. Klimatflyktingarna är redan ett faktum. Ett surt hav är också ett ogästvänligt hav. Vi talade om NO-lektioner förut. Jag vet inte om ni kommer ihåg när man på kemilektionerna tog ett ägg och lade i ättika . När man kom fanns det inget äggskal kvar på ägget, för sura saker löser upp kalk. Det händer också i havet. Väldigt många av våra djur i havet har skal. Det är inte för inte de kallas för skaldjur. Det är en sak att ha hål i tänderna. Men att som räka ha hål i skalet funkar inte så bra. Vi ser stora problem med larvutveckling och sådant med den framtida försurningen som vi har i havet. En forskare som forskade på detta och som uttalade sig i sa: Vi kommer förmodligen inte att förstöra allt liv i havet. Vissa organismer kommer att överleva. Men många arter dör med stor sannolikhet ut. Det är en deprimerande framtid man kan måla upp. Det är just därför som det är så viktigt och på ett sätt glädjande att se att vår regering nu har tagit ett ansvar i dessa frågor och gått fram. Vi har en regering som har deklarerat att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Det är stort. Det påverkar inte bara där vi lever nu utan också haven och vattnet som sådant. När vi ändrar klimatet kommer även de andra delarna i vattnet att ändras. Flera delar av kommer att bli torrare.