prot · H30966 · 2016-02-11 00:00:00 — Jag ser att behovet finns, utan tvekan, och jag hoppas att medlen gör nytta. Sedan är det en uppgift för kommunerna att tillgodose behoven. 95 (SD): Min fråga går till statsrådet . är ett statligt universitet och något av en spjutspets när det gäller medicinsk forskning i landet. Dessutom är det som utser det anrika , något som faktiskt är avgörande för vårt rykte i hela världen. har en jättestor skandal uppdagats där undermålig praktisk forskning av har resulterat i flera människors förtida död. I sammanhanget talas också om manipulerad forskning. Rektorn tillsätts av regeringen. Har statsrådet för avsikt att agera i frågan om den oerhörda skandal som faktiskt ligger för handen, utöver den aviserade tremannautredningen? 96 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Både jag och regeringen ser väldigt allvarligt på det som har inträffat. Blotta misstanken om forskningsfusk är allvarlig för förtroendet, både för , i det här fallet, och för forskning i dess helhet. Det ligger ett stort ansvar på våra lärosäten. De flesta i den här kammaren är överens om att vi ska ha autonoma lärosäten. Det är riktigt att och flera andra är statliga, men det finns en särskild förtroenderelation där styrelsen – i det här fallet konsistoriet – rekryterar rektor och utövar tillsyn. De är dock inte inblandade vare sig i att dela ut , anställa forskare eller bestämma något om forskningen, utan där sitter allmänrepresentanter från oss. Ett stort ansvar faller på rektor och de övriga forskarna. 97 (SD): är rektor och utses och tillsätts av regeringen, om jag har förstått saken rätt. Det är inte bara fråga om forskning här. En ung kvinna från , , avled efter Macchiarinis ingrepp, som han aldrig hade kunnat göra utan stöd från KI. Hon ruttnade inifrån och dog sedermera. Detta är jätteallvarligt. Är det inte befogat att regeringen visar handlingskraft här? 98 Statsrådet (S): Vi är alla väldigt berörda både av det vi har sett i dokumentären och det vi har läst om detta fall. Men det är viktigt att vi gör rätt saker och att vi gör dem i rätt ordning. Rektorn anställs som sagt av regeringen, det är rätt, men det görs på förslag av styrelsen, i det här fallet konsistoriet. Det är där som förtroende eller bristande förtroende ska uttryckas. Vi har tillfört mycket i detta ärende. Vindkraften och det kommunala vetot 99 (M): Min fråga går till klimat- och miljöminister . I regleringsbrevet för för står att läsa att myndigheten tillsammans med har fått i uppdrag att följa upp och analysera hur planerings- och tillståndsprocessen vid etablering av vindkraft har utvecklats i kommunerna. Man skriver att om myndigheterna bedömer att det finns behov av åtgärder för att underlätta tillståndsprocessen ska de föreslå sådana, inklusive författningsförslag. I sammanhanget nämns att enligt krävs kommunernas tillstånd för att nya vindkraftverk ska få uppföras, det vill säga det finns ett kommunalt veto. Mot bakgrund av detta vill jag fråga ministern: man tolka regleringsbrevet som att regeringen är beredd att ta bort det kommunala vetot för nyetablering av vindkraft? 100 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för frågan! Vi ser att vindkraft är allt viktigare, och vi utnyttjar en allt större del av vår potential i . Trots det är det mycket vindar som blåser förbi helt utan att tillföra energi i vårt energisystem, så det finns mycket mer att göra. Jag är inte bekant med det exakta uppdraget, för det är energiministerns ansvar att ge uppdrag till . Även om de samverkar med innebär det inte att detaljer har beretts med mig. Jag och regeringen har inte aviserat någon ny strategi i vindkraftshänseende. Vi ser positivt på vindkraft. Vi är beredda att titta på vilka ändringar man kan göra för att öka möjligheterna till bra vindkraft. Men vi ser också att man ska ha god planering i kommunerna och i lägesbeskrivningen för att det ska bli bra energi för alla parter, särskilt för dem som är närboende. 101 (M): Tack, ministern! Men jag tycker inte riktigt att jag får något tydligt svar, och detta ligger ändå nära det område som ministern ansvarar för, det vill säga klimat och miljö. Jag måste påminna om att det i regeringsformens portalparagraf står att all offentlig makt i utgår från folket och att folkstyrelsen förverkligas bland annat genom det kommunala självstyret. I regleringsbrevet pekar man tydligt på just det kommunala vetot, och i samband med det säger man att man även ger ett uppdrag om att ta fram ett författningsförslag. 102 Klimat- och miljöminister (MP): I strävan efter att använda mer vindkraft i tycker jag att man ska titta på flera frågor. Däremot har jag inte uppfattat att det finns någon särskild vilja från regeringen att liksom bakvägen försöka ta bort en del av det kommunala självstyret – tvärtom. Jag tror att planering på den kommunala och lokala nivån är viktig, särskilt när det gäller den typ av lokal energiproduktion som kan tillföra mycket till bygden. Men skulle det komma några sådana förslag kommer de ju till , så det kan du vara helt lugn med, . Nordiskt samarbete om integration 103 (S): Min fråga går till den nordiska samarbetsministern . För någon vecka sedan var det ett nordiskt samarbetsministermöte i . Där diskuterades det många angelägna frågor för det nordiska samarbetet. En av frågeställningarna var integrationen av de nyanlända till och . Jag tror personligen att vi har mycket att lära av varandra när det gäller arbetet med att klara integrationen, vilket kommer att vara en av de stora frågorna i . Jag har en fråga till ministern om hur diskussionerna gick. Kan vi dra slutsatser och lära av varandra när det gäller kunskapsinhämtning och annat? Vi har ändå haft lite olika profiler när det gäller mottagandet. 104 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det stämmer att vi träffades i . Vi hade en engagerad och positiv diskussion om flykting- och integrationsfrågorna i . Det finns en stark vilja att hjälpas åt och dela erfarenheter med varandra, för vi inser alla att flyktingfrågan förutsätter en förmåga också att integrera, att se till att människor kommer in i arbetslivet. Vi har beslutat att gå vidare med diskussionen och samarbetet. I första hand kommer vi att plocka fram bra exempel från våra egna verkligheter och dela de exemplen, best practice, med varandra. Vi kommer säkert också att föra vidare diskussionen om hur vi skulle kunna samarbeta i och hur vi kan trycka på för ett bättre samarbete i i flyktingfrågor. 105 (S): Tack så mycket, ministern, för svaret! Jag har en följdfråga som gäller ett annat område som ni, vad jag förstår, också avhandlade på mötet. Det handlar om gränshindren. är det många som lever i gränslandet mellan våra nordiska länder och som är beroende av att det fungerar när det gäller möjligheten att bo i ett visst land och jobba i ett annat. Jag vill gärna höra lite om vad som diskuterades om detta. 106 Statsrådet (S): Tack för frågan! Vi är angelägna om att det inte ska finnas gränshinder. Målet är att ta bort alla gränshinder, så vi alla upplever det som ett slags misslyckande när vi behöver införa hinder, som vi har gjort med id-kontrollerna. Men i praktiken fungerar det ganska bra, har det visat sig. Vi har också sett att det har minskat. De gränsproblem som har funnits i och har minskat. Åtgärder med anledning av situationen vid 107 (M): Jag har en fråga till ministern för högre utbildning och forskning, . Det är en fråga som redan har varit uppe i frågestunden. En av de hetaste frågorna i medierna just nu rör KI, , och framför allt dess gästforskare . Det är otaliga tv-inslag och spaltmeter som har publicerats om hans göranden och låtanden. meddelade , det så kallade konsistoriet, att de ska tillsätta en utredning, men inte om oredlighet utan om de processuella frågor som är kopplade till historien. Med tanke på KI:s omedelbara koppling till i fysiologi och medicin är det viktigt att se på hur den uppkomna situationen ser ut. Ministern har själv uttalat att hon ser att det kan finnas risk för att detta spiller över på . Därför vill jag fråga statsrådet om ministern har tänkt agera och i så fall hur och när. 108 Statsrådet (S): Det är som sagt en mycket allvarlig situation som har uppkommit på . Det är vårt främsta forskningsuniversitet, som är högt rankat i världen. Aktsamheten om och forskningens förtroende är det som är allra viktigast för mig och regeringen. Vi är i nära dialog med konsistoriet och inte minst dess ordförande om hanteringen av detta. Det faller ett mycket stort ansvar på att reda upp situationen. Jag är också beredd att vidta åtgärder. Vi vidtog åtgärder redan när vi tillsatte en utredning om hur vi ska hantera misstanke om forskningsfusk . Den utredningen tillsattes och kommer att lämna sina förslag senast . 109 (M): Tack för svaret, ministern! Jag är den förste att hålla med ministern att vi som politiker ska hålla fingrarna i styr och inte vara inne i akademins syltburk, vilket togs upp i förra svaret. Men med tanke på viktiga renommé för – och även den artikel som finns i , där man tar upp risken för jäv i KI-granskningen – undrar jag på vilket sätt vi kan agera proaktivt ytterligare och om ministern har några idéer. Kan man tänka sig en internationell kommission? 110 Statsrådet (S): På departementet håller vi på att titta på vad som kan göras ytterligare. När det gäller är det viktigt att det handlar om en fristående organisation som är fristående också från . Men det är också viktigt att de personer som kommer att beröras av utredningen visar gott omdöme och även omsorg om och , så att förtroendet inte riskerar att skadas. Bistånd till fattiga länder som drabbats av extremväder 111 (S): Min fråga går till klimat- och miljöminister . Vi nås nu av rapporter om att över 5 miljoner barn i riskerar livshotande undernäring. Orsaken är bland annat den värsta torkan . Situationen i och är lika akut. Vi vet att när det kommer torka är det boskapen som dör först, därefter drabbas skördarna, och sedan är matbristen akut. Biståndsorganisationer vädjar nu till världens rika länder om att de måste ställa upp akut. Omvärlden måste agera för att rädda liv. Vi har sett problem med extremväder på andra håll i världen. Orsaken är väderfenomenet , som har större styrka och mer variation. Under klimattoppmötet var det som förhandlade om just detta, om vilket ansvar de rika länderna har för att hjälpa fattigare länder när de drabbas av klimatkonsekvenser på grund av väderfenomen. Vilket ansvar har vi? 112 Klimat- och miljöminister (MP): Att klimateffekterna slår hårdast mot de redan fattiga vet vi. Att torka och väderfenomen som kan dra undan golvet för människor, svälta ut boskapen och medföra att matproduktionen avstannar och folk svälter är också känt. Vi vet att den typen av väderfenomen förstärks av klimatförändringarna. Det var kanske delvis denna kunskap som låg bakom att alla världens ledare kunde enas i om ett nytt globalt klimatavtal. Det handlar om kunskapen om att vi inte bara måste lyckas minska utsläppen, som naturligtvis är grunden till detta, utan att vi också måste hjälpa varandra solidariskt och globalt med klimatanpassning och med stöd i de svåra stunder som kommer. Och det är de allra fattigaste som behöver mest stöd. Jag är glad över att är ett av de länder som tydligast ställer upp internationellt, och som har ett stort katastrofbistånd som vid denna typ av katastrofer snabbt är på plats, men som också jobbar långsiktigt och säkerställer att vi långsiktigt får en bättre utveckling. 113 (S): Ministern var inne på att vi vet om att dessa väderfenomen finns här, att de ökar i omfattning och att de också blir svårare att hantera. hade temperaturen stigit en grad över förindustriell nivå, och det är inte långt kvar till de en och en halv till två grader som innebär oacceptabla konsekvenser för mänskligheten med extrema påfrestningar för människor runt om i världen, men inte minst för människor i de fattigare delarna. 114 Klimat- och miljöminister (MP): Svält beror inte bara på att man drar undan benen för jordbruksproduktionen utan också på institutionella former. Där tycker jag att det är viktigt att är en stark utvecklingssamarbetspartner, inte minst till de fattiga länderna i som just nu står inför detta hot. Men att blunda och säga att det inte skulle ha någonting att göra med klimatförändringar och med det ansvar som ligger på den rika världen, med de historiska utsläpp som har kommit härifrån, kan man inte heller göra. 115 HANS (M): Jag vänder mig till vice statsminister . Regeringen har för avsikt att lägga fram en proposition om det så kallade värdlandsavtalet. Det tycker jag i grunden är bra. Det innebär ökad övningsverksamhet och att vi samverkar och samarbetar med andra till gagn för vår gemensamma säkerhet. För sedan väcktes en motion av två miljöpartister, . De skriver bland annat: ”Vi blir säkerhetspolitiskt mer utsatta genom värdlandsavtalet, då vi gör vårt land till ett mål för ryska kärnvapen. Detta utan att ha några säkerhetsgarantier. måste nog sägas vara det sämsta av de olika säkerhetspolitiska alternativ som ställs inför.” Min fråga till vice statsminister är: Vilket är ditt bästa argument för att kammaren ska anta värdlandsavtalet? 116 Klimat- och miljöminister (MP): När Försvarsberedningen kom överens i bred samverkan om en inriktning för den svenska försvars- och säkerhetspolitiken var det någonting som regeringen såg mycket positivt på. Det är viktigt att relationer med omvärlden, inte minst i fråga om försvars- och säkerhetspolitisk analys, är brett förankrade i riksdag. Något annat skulle vara oerhört försvårande. Den tidigare regeringen aviserade strax före valet att med ett värdlandsavtal skulle samarbeta ännu närmare eller med ännu mer struktur med Nato. Det är någonting som regeringen har utrett , och vi kommer att återkomma till när en sådan proposition är klar. 117 HANS (M): Ska jag tolka vice statsministern på det sättet att det bästa argumentet för hennes del är att Försvarsberedningen står bakom detta? För egen del tycker jag att värdlandsavtalet är bra, eftersom det ökar säkerhet. Det kommer att medverka till ökad svensk försvarsförmåga. Min fråga är därför: Finns det något ännu bättre argument från vice statsministerns sida, och har hon hela sitt parti med sig? Kommer samtliga miljöpartister i kammaren att votera för värdlandsavtalet? 118 Klimat- och miljöminister (MP): När det gäller den säkerhetspolitiska analysen är det, som jag sa, viktigt att vi har bred förankring i riksdag. Det är självklart så att olika steg och mått som tar som land när det gäller att samarbeta och göra gemensamma övningar med eller att samarbeta och göra gemensamma övningar med Nato eller när det gäller andra samarbeten – vi är en samverkande part där – också sänder säkerhetspolitiska signaler. De behöver analyseras. Men regeringen har sagt, efter Försvarsberedningens arbete, att man ska återkomma med en proposition. 119 (S): Min fråga går till statsrådet . Forskning visar att skickliga lärare är den enskilt viktigaste faktorn för elevers kunskapsresultat. En viktig förutsättning för elevers lärande och resultat blir därför att elever undervisas av utbildade lärare. Den senaste tidens prognoser pekar på att det med dagens examinationstakt kommer att saknas 60 000 lärare . I delar av landet, som i min hemkommun som ligger på gränsen till inland, är lärarbristen redan ett faktum. Min fråga blir helt enkelt: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att möta den omedelbara och redan pågående lärarbristen? 120 Statsrådet (S): Jag tackar för denna angelägna fråga. Vi gör saker på lång sikt, men vi måste också göra snabba insatser för att möta detta. Vi satsar bland annat på kompletterande pedagogisk utbildning för dem som redan har akademisk utbildning och ämneskunskaper. Det är ett sätt. Det som vi har presenterat är ett nytt snabbspår för att också ta till vara de nyanländas kompetens, alltså de som har en lärarutbildning när de kommer, så att dessa personer så snabbt som möjligt ska kunna få kunskaper motsvarande en svensk lärarlegitimation och naturligtvis även lära sig svenska för att komma in i sitt gamla yrke. Vi kommer också att behöva vidta fler åtgärder, och vi diskuterar det just nu inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket. Jag vill också säga att det är viktigt att vi har lärarutbildning över hela landet för att klara kompetensförsörjningen även i glesbygd och att vi ibland även ska kunna erbjuda det genom ett distansprogram. 121 (M): Min fråga går till statsrådet . får i en ringled, vilket gör till den enda huvudstaden i som står utan en sådan. föreslår Sverigeförhandlingen byggande av en östlig förbindelse som ger även en efterlängtad ringled. En ringled skulle minska trafiken i innerstaden, minska utsläppen och göra vardagen enklare för stockholmarna. Det största hotet mot projektet är . brukar motarbeta det mesta på fyra hjul, och har själv motionerat om att avbryta all utredning av en östlig förbindelse. Färska siffror visar att en östlig förbindelse har starkt stöd bland stockholmarna och bland egna väljare. Jag hoppas att släpper sitt tankeförbud kring ringleden runt . Jag undrar hur ställer sig till byggandet av en östlig förbindelse. 122 Klimat- och miljöminister (MP): Sverigeförhandlingen är inne i viktiga skeden. Det pågår förhandlingar med både storstadskommunerna och kommunerna runt omkring, särskilt när det gäller kollektivtrafik och ytterligare infrastruktur. Det pågår också diskussioner runt om i landet, framför allt med inriktning på hur vi ska kunna få fram snabbare tågförbindelser och en förbättrad tåginfrastruktur i . Jag tror att det vore olyckligt om jag som representant för regeringen skulle gå in och kommentera enskilda projekt som är med i dessa förhandlingar. Jag tror att det är det sämsta som vi kan göra utifrån en situation där hela ska växa och där alla ska känna att denna förhandling faktiskt är viktig. Regeringen tycker nämligen att Sverigeförhandlingen är viktig och att den ska komma i mål med bra underlag och med bra analyser, så att vårt mål till 2020 om att minska klimatutsläppen och få en för alla svenskar som behöver pendla på ett effektivt sätt nås. 123 (M): Min fråga går till den så kallade vice statsministern . Regeringen har aviserat ett arbetslöshetsmål om att man ska nå EU:s lägsta arbetslöshet . har vi klarat av 2015, som vi kommer att ha en alliansbudget som det verkar. Det har under detta år skett en hel del förbättringar. Så sent som kunde man höra på radion att ungdomsarbetslösheten har sjunkit. Framöver ser det inte riktigt lika ljust ut. Därför blir min fråga till vice statsministern: Vad har regeringen tänkt göra nu? Vad har man tänkt vidta för åtgärder, som ännu inte är aviserade, för att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet till 2020? 124 Klimat- och miljöminister (MP): Regeringen har från dag ett haft på sin agenda att ha en mycket kraftfull politik för sänkt arbetslöshet. Det är nämligen ett av största problem. Regeringen satte därför ett tufft mål redan inledningsvis, och vi har jobbat efter det sedan dag ett. Det är också anledningen till att vi nu ser att arbetslösheten sjunker. Inte minst ungdomsarbetslösheten, och långtidsarbetslösheten bland ungdomar, sjunker. Våra verktyg i form av en aktiv arbetsmarknadspolitik, inte minst med en matchningspolitik där utbildning av de grupper som står långt från arbetsmarknaden och behöver bli aktuella på arbetsmarknaden, tas på största allvar. Det är verktyg vi vill jobba vidare med, för vi ser att de har börjat lyckas. Det är bara genom hårt arbete man kan säkerställa att vi i får en högre sysselsättning och en minskad arbetslöshet så att fler kan försörja sig och bygga ett värdigt liv i . Frågestunden är därmed avslutad. Jag tackar deltagande statsråd och ledamöter. § 7 (forts. från § 5) Svar på interpellationerna 2015/16:324, 333, 384 och 390 om situationen i 126 Utrikesminister (S): Herr talman och ärade ledamöter! Som svar på frågor som har kommit upp i debatten vill jag bara säga att jag nog tror att frågan om vad som händer i kommer att diskuteras på nästa möte med utrikesministrarna. Även om det formellt inte finns på dagordningen som en specifik punkt är det klart att detta är i allas våra tankar just . Vi följer det som händer mycket noga och med stor oro. Man kan nog alltså utgå ifrån att det kommer att diskuteras även om det sker informellt. frågade om detta med internationella valobservatörer, och jag ska försöka svara på det om hon kan rikta uppmärksamheten hitåt. Bara för att förklara tycker jag som sagt att man ska ha en bred verktygslåda diplomatiskt och att detta gott och väl kan finnas i den verktygslådan. Jag är dock inte säker på att vi får framgång med ett sådant förslag , för återigen: Vi försöker få till stånd en procedur och en process med . Vi försöker få ett samtal och en dialog som kan bli konstruktiv och där vi kan föra fram frågorna. Jag menar att vi kan ha med oss detta, men jag är långt ifrån säker på att vi skulle nå framgång med ett sådant förslag . Det kräver nämligen att båda parter samarbetar kring det. Som du hör, , har jag dock en positiv inställning till alla förslag som kan bidra till att göra oss bättre rustade för att följa utvecklingen noga och se till att det går i rätt riktning. Sedan vill jag ställa en fråga. Vad är alternativet till samtal? Vi måste förstås fortsätta våra ansträngningar. Via EU-närmandet och via de kanaler vi kan ha i ett FN-spår eller i bilaterala spår måste vi fortsätta dialogen. Vi måste fortsätta trycka på för just de saker och andra har räknat upp för att se till att det vi upplevde som en framgång och som demokratiska framsteg under det tidiga inte nu plötsligt avbryts och går i andra riktningen. Vi har sett alldeles för många tecken på att det är det som sker, och vi har sett alltför många frågor som vi måste protestera mot och kräva ska upphöra. Vi kräver förstås att och PKK upphör med våldshandlingar, för det är enda chansen att faktiskt få till stånd en fredsprocess igen. Jag hör inte att någon säger att vi ska avbryta alla våra kontakter med , men vi måste balansera den svåra situation vi har i att både ställa tydliga krav och hitta ett samarbete som gör att vi faktiskt kan flytta fram positionerna för EU på de viktiga områdena. Det fasansfulla våld vi har sett och angreppen på civilbefolkningen, som redan lider svårt, måste upphöra. Vi behöver i samtal kring hur vi ska hantera de största utmaningarna i EU:s närområde. Det gäller inte minst flyktingsituationen och krisen i . Jag har själv samtalat med utrikesminister om bland annat oljepipelines, som är otroligt viktiga när det gäller att angripa Daish. Den typen av kontakter måste vi förstås upprätthålla, och vi måste balansera dem med att även vara tydliga med vad vi kräver i form av reformer. 127 AMINEH KAKABAVEH (V): Det är väldigt viktigt, vilket vi också verkligen har understrukit, med samtal. Problemet är att den ena parten är terrorstämplad och att den andra parten är staten , som själv begår brott. Därför behöver den andra parten också komma till samtalen. Det är inte heller bara EU som ska genomföra samtalen, utan jag hoppas att även själv och tar initiativ. Därför är min fråga fortfarande: Vill och utrikesministern göra något i EU för att lyfta stämpeln? Beslutet är nämligen förlegat. Det togs , och det har varit en stämpling av bara den ena sidan. Den andra sidan begår brott mot mänskliga rättigheter. Det har vi hört FN:s sändebud för mänskliga rättigheter säga , och det har vi sett. Vi ser och hör det . Det går inte att ha ett fredssamtal med bara en sida. Vi måste ha med bägge sidorna, och den andra sidan är terrorstämplad. Jag kommer att upprepa att varken EU eller något annat land kommer att förhandla med en part som är terrorstämplad, som PKK. Därför är detta en grundläggande förutsättning för att en fredlig lösning på kurdernas fråga skapas. Det ska helt enkelt vara jämbördigt. Självklart ska båda sidor som har begått brott stå för det och bestraffas. Det tycker jag att PKK har gjort.