prot · H30978 · 2016-03-10 00:00:00 — 315 000 elever i har gjort ett aktivt val att gå i en skola med en viss inriktning, profil eller pedagogik som passar dem bäst. Friskoleöverenskommelsen, där sex partier var överens, var tänkt att ge friskolorna långsiktiga besked och förutsättningar. Men vid 2015 beslutades det att kommuner ska få veto och kunna stoppa etableringen av friskolor. Socialdemokraterna har med det här beslutet skapat en stor osäkerhet i friskolebranschen kring hur utvecklingen ska se ut framöver. Något kommunalt veto fanns inte med i friskoleöverenskommelsen. Osäkerheten i fråga om huruvida man vågar starta en friskola grundar sig i huvudsak på de oklara besked som regeringen har gett om framtiden. Jag tänkte därför fråga, fru talman, om statsministern , i frågestunden här i , kan undanröja den osäkerheten. Eller är tanken att regeringen ska realisera det av Socialdemokraterna fattade kongressbeslutet: att kommunerna ska ha veto i fråga om vilka friskolor som ska få etableras? 46 Statsminister (S): Vi har en uppgörelse på detta område. Ja, vi tycker i grunden att kommunen ska ha ett inflytande över hur skolutvecklingen är i kommunen. Jag tycker att det är viktigt. Därför finns det också en utredning på detta område. Vi får återkomma till hur detta ska gå till. Det kan inte bara vara en marknadsfråga. Det kan inte bara vara marknadens aktörer som får bestämma hur det ska se ut med skolor i kommunerna. Vi måste ha en ordning där demokratin också har inflytande. Det ska inte vara så att de som är ansvariga inför kommunens invånare för budget och skattemedel inte har någonting att säga till om vad gäller vilka skolutgifter man ska ha och hur många skolor man ska ha. Skolan är ingen marknad vilken som helst. Vi tycker att det är rätt att man ska kunna välja skola – absolut. Men det måste också finnas någon begränsning i marknadens makt. Vi har en utredning på området. Vi får återkomma när det gäller exakt hur de reglerna ska se ut. 47 (KD): Ska jag tolka statsministern som att han är för ett kommunalt veto i fråga om friskoleetableringar? Är det beskedet till de föräldrar som tillsammans med sina barn ska gå igenom vilka gymnasieskolor de kan välja ? De sitter kanske nu och funderar på vilken inriktning de ska välja. Är svaret att statsministern tycker att det är kommunpolitiker som har bäst koll på vad föräldrarna och barnen ska fatta för beslut? Eller vilka besked vill statsministern ge till dem? Vilka besked vill statsministern ge till de aktörer som brinner för att etablera en skola som kan erbjuda elever en annan pedagogik eller profil, som kan tilltala fler och som därmed kan öka valfriheten? Det här är inte i första hand en marknadsfråga, statsministern. Det här är en valfrihetsfråga. Vilka besked vill statsministern ge till de föräldrar och elever som sitter och funderar på vilken gymnasieskola de ska välja? 48 Statsminister (S): Det ska tolkas precis som jag sa. Vi håller på och utreder hur förslagen ska se ut. Jag tycker att det är viktigt att göra det. Vi vill naturligtvis att elever och föräldrar ska ha möjlighet att välja skola. Det är rätt. Men vi måste också fundera på: Ska vi ha en ordning i där det är fritt fram att öppna skolor och hämta pengar från kommunens kassa, och där de förtroendevalda i kommunen inte har någon möjlighet att styra över hur utvecklingen ska se ut? Är det en rimlig ordning? Jag tycker inte det. Då blir det naturligtvis på marknadens villkor. Låt oss säga att jag vill starta en skola där, där och där! Sedan säger kommunen: Ja, vi har egentligen tillräckligt med skolor, men vi ska betala för en till. Vi kanske får lägga ned någon annan i stället. Det tycker jag är ett problemkomplex som det är väl värt att fundera över. Det är därför vi gör det. Tryggheten för flickor och kvinnor 49 PER RAMHORN (SD): Jag älskar , och jag är stolt över att bo här. Men det är någonting som håller på att gå sönder i . Det gör mig bedrövad och orolig. En våg av överfall och sexuella övergrepp mot flickor sveper över landet – från i söder till i norr. I har det skett åtta överfall utomhus . Där varnar man nu kvinnor för att gå ut själva . har det skett en dramatisk ökning av sexuella övergrepp, inte minst på våra badhus, där man numera får ha både tafsvakter och polis. Den senaste nationella trygghetsundersökningen visar att av kvinnorna känner sig mycket otrygga utomhus . av dessa väljer att inte över huvud taget gå ut, för de känner sig otrygga. Så ser det ut i statsministerns . Min fråga till statsministern är: Är detta en samhällsutveckling som vi ska börja vänja oss vid? Om inte: Vad kommer statsministern att vidta för åtgärder för att kvinnor och flickor ska känna sig trygga i vårt samhälle? 50 Statsminister (S): Nej, vi ska aldrig någonsin acceptera en sådan utveckling – aldrig. Jag blir mycket upprörd över att kvinnor och flickor inte kan känna sig säkra på gator och var det nu kan vara och att de blir kränkta och sexuellt trakasserade. Det upprör mig djupt. Vi kommer aldrig någonsin att acceptera det. Vi måste först konstatera att det dessvärre inte är något nytt fenomen. Flickor och kvinnor i har dessvärre blivit utsatta för detta . Jag säger ”dessvärre”, för jag tycker att det är så beklagligt och så ruttet. Därför måste vi både arbeta förebyggande och vara tydliga med vad som är okej och inte okej i vårt land och lägga ett mycket stort ansvar på oss män att ta ansvar för hur män agerar i det här avseendet, menar jag. Sedan ska polisen ha tillräckligt med resurser. Det är polisens uppgift att se till att kvinnor kan vara trygga. 51 PER RAMHORN (SD): Tack för svaret, statsministern! Jag är orolig för att de åtgärder som statsministern föreslår inte kommer att räcka på långa vägar. Jag tror att man måste sätta in ett batteri av åtgärder och vända på varenda sten för att förstå varför detta egentligen händer i vårt samhälle och inte blunda för något över huvud taget. Endast så anser jag att man kan hitta en lösning på det här problemet. 52 Statsminister (S): Jag delar den uppfattningen. Vi ska vända på varenda sten för att komma åt detta problem, för det ska aldrig vara acceptabelt att kvinnor i ska känna sig otrygga, bli sexuellt trakasserade eller ofredade. Där ska vi sätta till alla klutar. Vi jobbar också på en strategi för kvinnors skydd. Sedan måste, återigen, polisen också få mer resurser. Åtgärder för att stärka svensk industri 53 (S): Industrin är en ovärderlig tillgång för . Egentligen är hela vår välfärd byggd på industrin som grund. Vi är också ett av världens mest internationaliserade länder, där hälften av det vi tillverkar säljs utomlands. Just nu går stora delar av svensk industri väldigt bra. vinner vi exportandelar. Vi har en tillväxt i högsta klass. Med undantag av gruv- och stålindustrin går det mesta bra. är vi mitt inne i en omstrukturering av industrin, det som kallas för industri 4.0. Efter ångan, elektriciteten och elektroniken kommer digitalisering, automatisering och robotisering. Detta kan vara ett hot men kan också göras om till en tillgång för . Inom vissa branscher kan vi se att investeringarna börjar återvända när man nu ska ha smarta fabriker. Min fråga till statsministern är: Vad avser regeringen att göra för att stärka svensk industri? 54 Statsminister (S): Det är helt riktigt: Industrins betydelse är och kommer att vara stor. De som trodde att industrin skulle försvinna hade fel. Jag vill påminna om att det var, tror jag, efter att i utbrast att industrin är ”basically gone” som nuvarande näringsministern i den här regeringen lade fram en ny industrialiseringsstrategi. Vi tror på strategin, vi tror på dess möjligheter. Strategin bygger på några punkter. Den ena är just digitalisering. Vi ska stärka digitaliseringen och ta till vara dess möjligheter i den svenska industrin. Vi ska också ha en hållbar produktion; exempelvis måste resurseffektiviteten vara i högsätet. Vi ska ha en industri som bygger på hög kunskap, för det är där vi ska tävla. Vi ska också se till att utveckla testbäddar som gör att vi kan ta forskning in i verkligheten och visa omvärlden att så här kan man göra, så här gör , och sedan få fram starka produkter som vi ska sälja runt om i världen och ta fler marknadsandelar. 55 (MP): Just nu pågår intensiva diskussioner i EU när det gäller migration och krisen för flyktingarna. Människor är fortsatt tvungna att fly, och så länge det inte finns legala alternativ kommer de livsfarliga resorna över att fortsätta. drunknade ytterligare fem personer, varav en var ett tremånaders spädbarn. Statsministern höll ett tal i i går, och mina gröna kollegor från olika länder uttryckte hur bra det var att statsministern pratade om att alla länder måste ta ett gemensamt ansvar och att asylrätten ska värnas. Det förslag som diskuteras om situationen i och ser jag dock med oro på. Därför är jag oerhört glad att statsministern tydligt drivit på för att respektera internationell rätt och rätten till en individuell prövning. Min fråga är: Hur kommer statsministern framöver att arbeta för att säkra att asylrätten värnas i som denna? 56 Statsminister (S): Det mandat som Tusk fick var att förhandla utifrån ett antal principer – återvändande från till och en ordnad migration från till EU – i utbyte mot att EU också tittar på om det går att snabba på visaliberaliseringsreglerna, om man kan öppna nya kapitel för medlemsansökan och också snabba på användandet av de pengar som EU har anslagit till att hjälpa flyktingar i . Detta är mandatet, och det jag slogs för att få in och också fick in i texten var att detta arbete ska ske med respekt för internationella regler och EU:s eget regelverk. Det är så de här reglerna nu ska tas fram. följer vi det noggrant, och det är klart att eftersom jag själv drev att texten ska in följer vi hur förslagen ser ut. Jag ser framför mig en mycket, mycket komplex situation. Krav på kollektivavtal i offentlig upphandling 57 (M): Den svenska modellen går ut på att arbetsmarknadens parter bestämmer villkoren på arbetsmarknaden. Ofta sker det genom kollektivavtal, men i den svenska modellen ingår också rätten att inte teckna kollektivavtal. Den ordningen vill regeringen nu överge genom krav enligt kollektivavtal vid offentlig upphandling. Sex av tio företag med färre än 50 anställda saknar kollektivavtal. Alldeles för få lägger anbud vid offentlig upphandling. Med regeringens förslag skulle det bli ännu färre. Min fråga är: Varför överger regeringen den svenska modellen? Varför vill man göra det svårare för företagen att växa och få jobben att växa till? Jag hoppas att statsministern nu inte anklagar oss för att vilja sänka lönerna eller försämra villkoren för arbetstagare. Det vill vi inte. Vi vill ha sjysta villkor, och den som de facto har sänkt lönerna är statsministern själv som ordförande i . 58 Statsminister (S): Jo, jag tänker säga det. Ni vill sänka inkomsten för människor, för det är precis det ert förslag går ut på. Det är bara att läsa innantill. Om man utgår från att man ska arbeta ett visst antal färre timmar blir det så permanent. Det blir en mindre inkomst. är väldigt tydliga med att de helst inte vill ha någonting med kollektivavtal att göra över huvud taget. Kollektivavtalen är en viktig del i den svenska modellen. Den har tjänat oss oerhört väl och kommer att göra så . Den driver fram produktivitet, effektivitet och flexibilitet, men den ser också till att det som åstadkoms i produktionen fördelas någorlunda rättvist och sjyst. Den modellen ska vi vara rädda om. Ska då inte den offentliga upphandlingen befrämja den svenska modellen? Jag menar att den ska göra det. Den typen av krav ska vi ha. När vi använder så mycket gemensamma pengar ska vi se till att det ska vara sjysta jobb och ingenting annat. 59 (SD): Revolutionär kommunistisk ungdom är en organisation som aktivt arbetar för att genom en väpnad kamp och ett blodbad mot alla dem som de kallar ”icke-arbetare” störta demokratin i . Organisationens partiprogram är en illa dold förberedelse för att förvandla till . På deltog SSU och Grön ungdom tillsammans med Revolutionär kommunistisk ungdom i gemensamma manifestationer runt om i landet. I stod RKU som medarrangör till demonstrationer på tillsammans med bland annat Grön ungdom, SSU, S-kvinnor, och FI. Revolutionär kommunistisk ungdom har också själva beskrivit hur de ofta har ett bra samarbete med SSU och Grön ungdom. Det är sant att delar av SSU har tagit avstånd från Revolutionär kommunistisk ungdom, men delar av SSU är också klart positiva. Hur tror statsministern att förtroendet för regeringens arbete mot terrorism och våldsbejakande extremism påverkas av att SSU öppet samarbetar med organisationer som klart tar ställning för just våldsbejakande extremism? 60 Statsminister (S): Jag vet inte om detta var en allmänpolitisk fråga. Det sista påståendet, att SSU stöder eller står bakom detta, är direkt fel. Det gör inte SSU. Sedan har inte jag som statsminister exakt koll på exakt alla evenemang som görs runt om i landet och vilka som gör vad med vem. Jag är dock väldigt tydlig med vad vi står för. Vi står för demokrati. Det är socialdemokratin som tillsammans med liberalerna en gång tiden har sett till att vi har demokrati i landet, och det är det som gäller – ingenting annat. Vi står upp för kvinnors rättigheter – ingenting annat. Om det är någon demonstration tillsammans med SSU där andra organisationer inte står upp för detta så får den delen av SSU stå för det, och det är SSU som får svara på en sådan fråga. Jag står upp för demokrati och mänskliga rättigheter, och jag kommer inte att vika en millimeter från det. Nedlagd utredning om skolattacken i 61 (L): meddelade polisen att de avslutat och lagt ned förundersökningen efter det fasansfulla, enligt polisen rasistiska, hatbrottet som utspelades i på skolan Kronan . Drömmar släcktes, familjer var i sorg och landet var i skräck. Det handlade om kroppar vars enda synd var ett mörkare pigment. Vilka slutsatser har regeringen dragit, statsministern, av det som inträffade och av att utredningen har lagts ned? Vilka åtgärder tänker regeringen vidta? 62 Statsminister (S): Slutsatserna måste hinna dras, och sedan kan vi se vad de eventuellt kan komma att innebära. Det är för . Jag är lika förfärad över detta dåd som . Vi måste arbeta mycket tydligt mot våldsextremism. Det är därför det finns ett arbete med en nationell samordnare. Det ska ske en samordning nationellt såväl politiskt som lokalt mellan kommuner, polis och andra som kan vara behjälpliga. Det var uppenbarligen ett rasistiskt vansinnesdåd. Det är dessvärre för tidigt att dra några slutsatser av beslutet om förundersökningen. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors hälsa 63 (S): firades över hela världen. Det är då kvinnors kamp för jämlikhet och frihet uppmärksammas. kan det kännas som en självklarhet att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att påverka sin vardag och skapa sig en framtid utifrån sina egna drömmar. Men det råder stor ojämlikhet mellan kvinnors och mäns hälsa. Kvinnor är sjukskrivna i mycket större utsträckning än män. Två av tre sjukskrivna är kvinnor. Det är ett historiskt mönster som har hållit i sig. De psykiatriska diagnoserna är den vanligaste orsaken till sjukskrivning, och de ökar för både kvinnor och män – men ökningen är större hos kvinnor. Vilka åtgärder anser statsministern behöver vidtas för att minska skillnaden mellan mäns och kvinnors hälsa? 64 Statsminister (S): Det här är en mycket viktig del i den jämlikhet som vi måste åstadkomma i . Det finns ett jämlikhetsarbete för att både sluta den påverkbara klyftan i hälsa som är unikt stor och har blivit större samt klyftan mellan kvinnor och män. En viktig utgångspunkt är att sänka sjuktalet. Åtminstone 60 000 färre ska behöva vara sjukskrivna, men då måste vi veta vad som är det största problemet. Vi ska vara ärliga och säga att det är inte minst den gemensamma sektorn. Där är bemanningen alldeles för snål i många delar – i äldreomsorgen, i sjukvården och i . Det försöker vi åtgärda. Det största och bästa vi kan göra är att se till att dessa kvinnor får en rimlig arbetsmiljö. De behöver till exempel fler kollegor och fler arbetskamrater, inte sänkta skatter. Vi ska se till att leverera fler arbetskamrater i den gemensamma sektorn. 65 (M): Under Alliansens tid satsades det på välfärden. Ett mödosamt och långsiktigt arbete påbörjades med att systematiskt korta väntetiderna och öka tillgängligheten i vården. I stället för att ta tag i väntetider och öka tillgängligheten vill regeringen rita om karta. Det är fel fokus. Placera kartan i papperskorgen, och fokusera på jämlikheten och på att säkra en hög kvalitet i hälso- och sjukvården. Om statsministern hade gjort så hade hamnat i internationell toppklass. Det är väntetiderna som placerar långt ned i rankningen. Vilka konkreta åtgärder avser regeringen och statsministern att vidta för att fortsätta det tidigare arbetet att systematiskt korta väntetiderna i vården? 66 Statsminister (S): Först vill jag påminna om att det var under den förra regeringen som antalet anställda i välfärden i förhållande till befolkningen faktiskt minskade drastiskt. har regeringen vänt på detta och styrt om från skattesänkningar till investeringar, så att det ska finnas råd att anställa fler. Det är därför det blir fler i välfärden. Den väntetidsanordning som den tidigare regeringen införde var säkert välment, men den ledde fel. Den ledde till att läkarna sa att det inte är utifrån hälsa och individens behov som de ska styra, utan det är för att få in så mycket pengar som möjligt. Det var ett felaktigt system. Därför måste systemet göras om. Vi ska sikta på så korta väntetider som möjligt. I det ingår för mig att se till att proffsen faktiskt får vara proffs, att läkarna får mer tid för patienterna i stället för till administration. 67 (C): Statsministern har själv i valrörelsen visat hur ofta och gärna han läser rapporter med stor noggrannhet. Jag vill ställa en fråga till statsministern om den senaste rapporten från myndigheten. Den visar att den höjda skatten på biodrivmedel som regeringen införde inte alls var nödvändig enligt , som regeringen har hävdat. Den var faktiskt helt onödig, precis som vi i har sagt. Regeringens skattehöjning med minst 300 miljoner har effektivt slagit undan benen för etanolen och för en hel del av biodieseln, och försäljningen störtdyker. Har statsministern och regeringen för avsikt att ändra sina tidigare beslut och sänka skatten på biodrivmedel i den kommande vårändringsbudgeten, eller kommer straffbeskattningen att kvarstå som den är ? Om regeringen menar allvar med fossilfrihet är det att sänka den skatten. 68 Statsminister (S): Besked om vad som kommer i budgeten kommer när vi presenterar budgeten. Den information som vi hade vid det tillfället var att det var så var tvunget att göra. kommer vi naturligtvis att se över skatten, men vilka besked som kommer att lämnas i budgeten lämnas när budgeten kommer. 69 (M): kom en rapport från våra brottsbekämpande myndigheter som heter Den framtida verksamhetsvolymen i rättskedjan. Rapporten visar tydligt en prognos där det –2019 kommer att bli allt färre domstolsförhandlingar, och allt färre brott kommer att lagföras. Det beror på att polisen nedprioriterar vardagsbrotten. När det blev dåliga siffror under den förra regeringen var det noga att tala om uppklaringsprocenten, men den här regeringen är tyst. ansåg inte regeringen att det behövdes resurser till polisen, inte heller att målet om 20 000 poliser behövdes. Är statsministern nöjd med en utveckling där färre brott kommer att lagföras ? Om statsministern inte är nöjd, vad är då planen? 70 Statsminister (S): Det är klart att det ska vara en hög uppklaringsprocent. Polisen ska klara upp brott, som en första del i den kedjan. Därför behöver också polisen mer resurser. Vi har fått en sådan begäran från polisen. analyserar vi vad polisen vill. Däremot ställer jag mig tveksam till att har bestämt sig för exakt hur myndigheterna ska bemannas. För vilka fler myndigheter är det som har tänkt att bestämma hur många som ska finnas i olika yrkeskategorier? Det är klart att polisen måste ha mer resurser, men exakt hur fördelningen ska se ut måste vi få diskutera tillsammans med myndigheten så att den själv får utforma verksamheten och organisationen på det sätt som myndigheten anser vara det mest effektiva. Så mycket tycker jag att vi ska stå upp för att proffsen ska få vara proffs. De är bättre skickade att göra den fördelningen i sina personalkategorier än moderata riksdagsledamöter. 71 (L): började utredningen om särskilda banor för höghastighetståg mellan våra tre största städer. Om detta rådde bred enighet över blockgränsen. De dåvarande beräkningarna tydde på att banorna skulle kosta ca . har kostnadsprognosen skrivits upp rejält – den senaste siffran är ca , och då ingår inte stationsbyggnader eller anslutningsbanor. Vi behöver utveckla järnvägen, men den kunskap vi nu har fått visar att höghastighetsbanorna blir mycket dyrare än man trott. Hur ser statsministern på risken för att en satsning på höghastighetsbanor tränger bort andra järnvägssatsningar som är ännu viktigare för oss resenärer, för godstransporterna och för klimatet? 72 Statsminister (S): Infrastrukturen är något som är högt prioriterat, av det enkla skälet att vi i vårt avlånga land måste kunna transportera både människor och gods på ett sådant sätt att vi kan ha hög effektivitet och produktivitet. Jag har sett framför mig att också – 40–efter – kanske skulle kunna ha höghastighetståg. Jag tycker att det är ett bra projekt att utveckla. pågår de förhandlingarna, som bekant, och jag tycker att vi ska avvakta dem. Men vi måste också göra en väldig koll, för det är helt riktigt att den kostnadsökning vi nu har fått ta del av är så dramatisk att vi inte bara kan nonchalera den. Det gjordes en kostnadsberäkning av den förra regeringen, och den visade sig vara alldeles för låg. kommer ett helt nytt besked, och med det måste vi naturligtvis göra en översyn. Eftersom det pågår förhandlingar i den här delen tycker jag dock att de måste få avslutas, helt enkelt. Den svenska modellen och åkeribranschen 73 (S): Den svenska åkerinäringen befinner sig i en väldigt utsatt situation . Man kan med fog påstå att den svenska modellen är starkt ifrågasatt – ja, till och med satt ur spel – inom delar av åkerinäringen. Osjyst konkurrens, dumpade löner via falska F-skattsedlar och inhyrd arbetskraft via bemanningsföretag förekommer inom den här branschen. Det finns företag med mer än 200 bilar men inte en enda anställd. Man kan fråga sig hur det går ihop. Åkeriföretagen har tagit initiativ till någonting som heter Fair Transport. har tagit initiativ till Fair Transport Europe. undrar jag naturligtvis: Vad tänker regeringen göra för att säkra den svenska modellen inom svensk åkerinäring? 74 Statsminister (S): Detta är ett riktigt stort problem som hotar hela den svenska modellen. Mycket har att göra med de så kallade cabotagereglerna. De gör det – helt riktigt – möjligt för utländska åkare att komma in för att lämna gods, och så finns det vissa regler för hur de får köra i innan de ska ut igen. Det är dessa regler som inte har efterlevts över huvud taget. Där såg den förra regeringen dessvärre mellan fingrarna, och det utvecklades en svart marknad inom transportnäringen som är mycket olycklig. Det innebär att de seriösa åkarna upplever en omöjlig konkurrens. Jag hade diskussionen tillsammans med åkerinäringen före valet om precis vad som behöver göras. har vi infört den ordningen att den som inte sköter cabotagereglerna kan råka ut för böter på . Är det så att man upplever en risk att någon inte tänker betala eller på annat sätt inte sköta sig klampas hjulen. Man låser fast hjulen, och så blir lastbilen stående där. Det hoppas jag är en del i att få stopp på detta. Kompensation för ökade kostnader vid id-kontroller 75 (M): Min fråga gäller kompensation för ökade kostnader i samband med id-kontrollerna.