prot · H40938 · 2016-12-01 00:00:00 — Jag tycker därför att det är glädjande att det, trots en del åsiktsskillnader om exakt hur pengar ska spenderas inom det här budgetområdet, ändå finns ett brett stöd i riksdag för värderingar som långsiktigt har präglat och ska prägla svensk utrikespolitik – oavsett vilken regering som för tillfället styr landet. Den här regeringen, den rödgröna regeringen, försöker naturligtvis sätta sin prägel på utrikespolitiken och har fyra övergripande profilfrågor. Det handlar om att utrikes- och säkerhetspolitiken ska ha folklig förankring, att det är en feministisk utrikespolitik vi vill föra, att fred och säkerhet i vårt närområde är det primära målet och att FN och EU är de två viktigaste arenorna och verktygen för den svenska utrikespolitiken. All den utrikespolitik som vi för ska genomsyras av arbetet för mänskliga rättigheter, demokrati och respekt för rättsstatens principer. Jag kan inte säga att det är speciellt för just den här regeringen, utan jag vill hävda att det är värden som vi alla i partier delar brett. Vi vill se att detta är det som genomsyrar den svenska utrikespolitiken. Ekonomiskt är det naturligtvis lite olika vad vi vill satsa på. Mest är det kanske att man vill satsa mer på något. Det är sällan man vill dra bort stora pengar eller säger att någonting är helt fel och att man skulle vilja avsluta det. I princip finns det inget sådant exempel i de olika förslag och motioner som finns på det här utgiftsområdet. Ekonomiskt är de större och mer notabla posterna sådant som handlar om fred och säkerhet, om nordiskt samarbete, om – internationella fredsforskningsinstitut – och om Östersjösamarbetet. Den största ekonomiska utgiftsposten på det här budgetområdet är den som handlar om avgifter till internationella organisationer. Det är klart att det är en post som rymmer många olika saker inom utrikespolitiken och täcker många olika områden inom den, men när allt detta ska bokföras blir det tillsammans den största delen av kostnaden på det här utgiftsområdet. Jag tycker att det allra viktigaste med svensk utrikes- och säkerhetspolitik är de värderingar som vi baserar den på men också att den är långsiktig och förutsägbar. Det tjänar vårt lands utveckling och säkerhet på, och det hoppas jag är någonting som vi kan bibehålla här i . Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande nr 1. 155 (L) replik: Jag skulle vilja fråga om handelsavtalet med . Det har ju förhandlats fram , och resultat får man säga blev väldigt lyckat. En stor mängd tullar försvinner nu helt eller fasas ut under . På jordbruksprodukter sjunker tullarna kraftigt. Man godkänner en hel del standarder från , bland annat från bilindustrin, i . Avtalet öppnar för europeiska tjänsteföretag att gå in i . Det blir lättare att investera på båda sidor av och lättare, i alla fall för högutbildade personer, att tillfälligt flytta mellan länderna genom arbetskraftsinvandring. Detta avtal var bra i sig när det kom, men när vi ser politiska skiftningar i känns det ännu viktigare att ha en stark relation med . Men då måste avtalet godkännas här i riksdag också, och det har vi inte hört mycket om. Jag vill därför fråga när det blir av så vi får klubba igenom det här. 156 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag vill inledningsvis gå tillbaka till en sak som sa i sitt anförande, när han tog upp den gamla klassiska sketchen om att alla barn vill ha fred på jorden. Jag är inte barn längre, men min vision är just fred på jorden. Det väcker ibland en del skratt när jag säger det i olika mötessammanhang, men det är faktiskt det som driver mig i min politiska gärning och i det arbete jag gör med svensk utrikespolitik för att skapa bättre förutsättningar i världen. Jag uppskattar därför inledning alldeles särskilt. Jag välkomnar, precis som , att vi har kunnat träffa frihandelsavtalet mellan och , som vi kallar CETA. Jag tror att det, precis som säger, är extra viktigt i denna osäkra tid efter det amerikanska presidentvalet. Egentligen hade ju framtiden för frihandeln , om vi ska vara väldigt ärliga och korrekta, varit osäker oavsett vilken av de två huvudkandidaterna som blivit vald. När det gäller tiden för ratifikation här i och i kan jag tyvärr inte svara på frågan om en exakt tidsplan, men jag vill ändå peka på att jag, precis som , välkomnar avtalet och ser fram emot att kunna ratificera det. Jag konstaterar också att avtalet faktiskt dessutom på sin väg fram hit har blivit bättre genom att man har omförhandlat mekanismen för tvistelösning och moderniserat den. Jag tycker att det var djärvt och klokt att man valde att göra detta när man egentligen redan var klar med avtalet. Det har blivit ett mycket bra avtal, som jag tror och hoppas kan bli stilbildande för liknande avtal världen över. 157 (L) replik: Vi vill alla gå hem, så jag ska fatta mig kort. Det hedrar dig, , att du har en sådan drivkraft; jag tycker att det är mycket bra. Vi verkar vara överens om att det är ett bra avtal med , och vi får gemensamt driva på så att vi snabbt kan klubba det här i . 158 (S) replik: Jag kan bara instämma i förhoppning om att vi ska kunna ratificera avtalet. 159 (M) replik: När vi använder de breda penslarna är det naturligtvis mycket som vi är överens om. Vi har en bred samsyn kring att vi vill ha en stark internationell rättsordning och att vi vill se till att demokratin och respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna, kvinnors rättigheter och jämställdhet får en vidare spridning så att så många som möjligt får ta del av detta. Det låter bra, och där är vi överens. Jag kan konstatera att vi inte har något ansvarigt statsråd här, och det blir därför i denna debatt som får svara för regeringens politik. I uppräkningen av alla utmaningar vi står inför och i den katalog av allt det goda vi vill uppnå kan man lätt tappa fokus. Det är egentligen det jag nu efterfrågar. Hela inriktningen i budgeten handlar om allt gott som kan göra – och då är vi inte ens inne på biståndets utgiftsområde. kommer dock alltid att ha begränsade resurser, inte bara när det gäller pengar utan också när det gäller organisation och människor som ska göra arbetet. Vad ser då framför sig? Vilka är de viktigaste prioriteringarna? Ska vi kunna vara på alla platser ? Ska vi driva samarbete med alla organisationer, eller hur ska vi på bästa sätt driva och ta till vara intressen, där dessa grundläggande värderingar självklart ingår? Hur anser den rödgröna regeringen med stöd från utskottsordföranden att denna prioritering ska gå till? Fokus är det jag efterlyser! 160 (S) replik: Det som tar upp är alldeles riktigt: Man måste alltid prioritera, i synnerhet i ekonomiska sammanhang. Jag kan konstatera att alla åtta partier i gör relativt likartade prioriteringar när det gäller pengar. Om varje parti skulle beskriva exakt hur man vill använda pengarna på vart och ett av delområdena inom utgiftsområdet tror jag att skillnaderna skulle vara något större. Målen är fortfarande breda och gemensamma, men man har olika fokus när det gäller hur man tror att man bäst kan komma dit och vilka insatser som ger mest utväxling. För denna regering, i vars parlamentariska underlag jag ingår, är det centralt att vi är ett litet land som är beroende av väl fungerande internationella institutioner. För vår egen trygghet och säkerhet – och ytterst vår långsiktiga fortlevnad som nation – är FN centralt. För oss som medlemsstat i EU är också EU en central arena för vår svenska utrikespolitik. I vårt arbete prioriteras fred och säkerhet i närområdet. Sedan gör vi en massa olika saker. Internationellt finns det dessutom en stor efterfrågan på att ska delta i en väldig massa olika saker, så det är en grannlaga uppgift att prioritera och välja vad vi ska lägga tid och pengar på. Men fred och säkerhet i vårt närområde tycker jag är den mest grundläggande prioriteringen i vår utrikespolitik. 161 (M) replik: Tack för det beskedet! Min följdfråga är naturligtvis vilken analys som ligger bakom den prioriteringen, men också hur detta ska gå till. Prioriteringen är fred och säkerhet i vårt närområde, förhoppningsvis också för vår egen skull, för att bevara vårt oberoende och vår fred, men hur kommer vi att se detta i regeringens arbete? Min fråga gäller både samarbete och vilket fokus ska ha i alla sina kontakter och sitt arbete inom ramen för detta. Hur ska det gå till att driva den prioritering som pekar ut? 162 (S) replik: Som jag påpekade är FN och EU de centrala arenorna för oss. har sedan vi blev medlem i EU 1995 varit en av de stater som är allra mest pådrivande och har störst påverkan på EU-samarbetet. Vi har kunnat se att , oavsett regering, har hamnat ganska högt i rankningarna av vilka medlemsstater som är mest inflytelserika. Man ska dessutom väga in vårt lands befolkningsmässigt relativt ringa storlek i detta stora samarbete. Vi är skickliga på att driva arbetet i internationella organisationer – i FN, i EU och i andra sammanhang. Det är just så, genom att fortsätta att vara väldigt aktiva i dessa internationella organisationer, som jag tror att vi bäst tjänar det syfte som jag tycker är viktigast: fred och säkerhet i närområdet. Vi ska fortsätta att anstränga oss för att vara skickliga, förhandla, söka breda lösningar och driva processerna framåt. Vi är bra på det i , och jag vill framhålla att vi har varit bra på det oavsett vilken regering som har styrt. Jag hoppas att vi ska fortsätta att vara det. 163 (MP): är det faktiskt en stor dag för mig. började jag fundera över och roll i internationella konflikter och medling. Jag kände att vi borde kunna bli ännu mer spetsiga i fråga om detta. Det ledde till att jag väckte en motion på . Men jag fortsatte att jobba mycket hårt med dessa frågor när jag kom in i och så vidare. I och med att vi fattar beslut om denna budget fattar vi faktiskt beslut om just det sekretariat som jag föreslog. Det är mycket roligt att och ger ett starkt stöd för detta medlingssekretariat. Jag kan säga att det verkligen finns ett innehåll i detta. Det är en allokering på sammanlagt som görs. rekryteras det personer som ska sitta i ett medlingssekretariat i . Sedan kommer det att tillsättas personer med spetskompetens i konflikt och medling runt om i hela världen. Detta är tänkt att vara långsiktigt. Det är ingenting som ska pågå under bara de som vi sitter i säkerhetsrådet, även om det såklart är kopplat till detta arbete. kommer att kunna ligga ytterligare i framkant när det gäller att medla i konflikter runt om i världen. Flera andra länder har gjort det tidigare. ger ut en stor rapport som heter Global Trends. Den senaste rapporten hade , alltså tvångsförflyttning. Året innan var . Det säger någonting om den värld som vi lever i. Det säger också någonting om det centrala perspektiv som vi bör ha för ögonen när vi formulerar och debatterar politik på detta område och också om det fokus som regeringen har haft på detta område. Vi behöver ägna oss åt fred och säkerhet i en omvärld där hoten är allvarligare , och där det säkerhetspolitiska läget i och i vårt närområde faktiskt är det allvarligaste . De senaste årens utveckling i omvärlden har kännetecknats av en större osäkerhet, fler konflikter, mer våld och stora flyktingströmmar. Vi vet alla vad som sker i , i , i , i och i , bara för att nämna några av de krigshärdar som världen har. Och vi vet inte minst vad som händer i , där kanske så många som 400 000 människor har mist livet, och 11 miljoner människor är på flykt. hade jag den stora äran att få presentera De vita hjälmarna på . Det var en oerhört stark upplevelse att få presentera dem. De vita hjälmarna är frivilliga krafter – ungefär 3 000 personer – som i står och väntar på att bombplanen ska komma, och sedan springer dit och gräver fram människor ur rasmassorna. Tack vare dem är 62 000 människor i livet . Det är en skam att det internationella samfundet inte har lyckats få stopp på denna konflikt. Vid var mer än 65 miljoner människor på flykt i världen. Det är inte mindre än en humanitär katastrof. Det är en tragisk utveckling, särskilt som den långsiktiga trenden har varit att vi går mot en mindre våldsam värld. De största utmaningarna som vi står inför är gränsöverskridande. Vi kommer inte att kunna hantera dem framgångsrikt om vi inte jobbar globalt. Det är en stor glädje att tar plats i . Det är tredje gången i historien som har en tvåårig plats i rådet, i själva hjärtat av den fredsorganisation som är. är såklart inte fritt från problem, snarare kanske tvärtom. Vetorätten används alltför ofta där. Men inte desto mindre är detta det organ som står oss till buds när det gäller att förhandla och samtala om de konflikter som finns runt om i världen. Då är det mycket viktigt att vi får komma in där och verkligen stå upp för vår feministiska utrikespolitik. Det handlar om att få in kvinnor i fredsprocesserna, att få kvinnor att komma till medlingsbordet, att få kvinnor att vara med när man sluter fred och när man förhandlar om hur ett samhälle ska byggas upp vid fredsslutet. Det handlar om att vi kan komma in där och lägga fokus på att man inte ska dra sig ur så fort konfliktens eld har upphört utan att man ska fortsätta att finnas kvar. De flesta länder som kommer ur en konflikt har inte fått de resurser som krävs för att bygga upp samhället igen och för att skapa de strukturer som behövs i ett samhälle för att man inte återigen ska falla tillbaka i konflikt. kommer också att jobba för att demokratisera säkerhetsrådet och öka transparensen. Arbetet inom FN ska förbli en hörnsten. har ett starkt engagemang för FN, och det kommer att återspeglas i det mångsidiga stöd som vi har genom organisationens alla delar. Det gäller inte minst det fredsbevarande och konfliktförebyggande arbetet. För mig som feminist och miljöpartist är det särskilt glädjande att vår regering för en feministisk utrikespolitik. Det kommer till tydligt uttryck inom ramen för internationella engagemang för fred, nedrustning och stabilitet. Med dessa ord vill jag bara säga att vi med dessa resurser och med de insatser som vi nu gör förhoppningsvis ska hjälpa till att få en värld där vi inte ska behöva se fler rapporter med titlar som Forced Displacement och World at War, även om vi säkert har en lång väg att vandra. Jag tror på fred på jorden. Jag yrkar bifall till propositionen och till förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas ) § 13 Skatt, tull och exekution Skatt, tull och exekution betänkande 2016/17:SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (prop. 2016/17:1 delvis) 164 PER ÅSLING (C): Ett fungerande skattesystem och ett fungerande betalningssystem är grunden för att ett ekonomiskt system ska fungera. Det är våra tre fiskala myndigheter , och som ska säkerställa funktionen. De skatter vi beslutar om måste uppfattas som rimliga, och syftet med skattesystemet ska inte kunna missförstås. Legitimitet, rättssäkerhet och transparens måste genomsyra alla aspekter av det som vi i denna kammare fattar beslut om och vars effekter i stor utsträckning våra tre myndigheter därefter ska hantera. För legitimiteten i skattesystemet och för en väl fungerande samhällsekonomi är det av stor vikt att skatteförändringar kan förstås av dem som ska betala skatt. Skatt, tull och exekution Låt mig få lyfta fram två insatser i skattesystemet som har särskilt stor betydelse. För det första måste lagstiftningsprocesser inbegripa uttömmande konsekvensbeskrivningar. Det är enbart genom konsekvensanalyser som vi som lagstiftare kan få den övergripande bilden av vilka effekter skatte- och lagförändringar kan antas få. För det andra ska en företagare eller en entreprenör kunna ägna sig åt sin verksamhet. Gör man rätt ska kontakten med i idealfallet enbart vara en rutinmässig administrativ uppgift som löper smidigt och enkelt. Här vilar en ansvarsfull uppgift på att bland annat ge relevant information och se till att skatteprocesser är tydliga. Därför är det glädjande att förtroendet för just har ökat under . Att på ett rättssäkert och effektivt sätt säkerställa att beslutade skatter inbetalas är en grundförutsättning för finansiering av viktig offentlig verksamhet och av trygghets- och försäkringssystemen. Det är också en fråga om likabehandling och värnande av tilliten till det offentliga. har en allt större internationell koppling. Det är viktigt i och med den ökade rörlighet av människor, varor, företag och kapital som såväl EU som globaliseringen av ekonomin har inneburit och som ställer fler krav på vårt och myndigheternas arbete. pågår stora regel- och lagstiftningsprocesser på såväl internationell nivå som EU-nivå, framför allt på skatteområdet. Det kommer att få stora effekter på svensk lagstiftning framöver. vittnar om att flödet av läkemedel, exempelvis antibiotika, har ökat och att man inte kan beslagta försändelser som kommer från ett annat EU-land. Detta är en lucka som vill täppa till. Vi ser det som motiverat att ändra regelverket eftersom överanvändning av antibiotika är ett stort hot mot människors hälsa. Vi föreslår att får befogenheter att beslagta antibiotika även om det kommer från ett annat EU-land. har bland annat som uppgift att förenkla den legala handeln och förhindra den illegala genom att erbjuda smidiga tullrutiner för utrikeshandel, enkel gränspassage för resande och ett effektivt gränsskydd. I ett som diskuterar fler kontroller mellan länder måste vi stanna upp och se vilka effekter detta får för handel och rörlighet för medborgare. De positiva effekter som vår öppenhet har gett oss får inte pressas tillbaka. , och är centrala för det svenska rättssamhället. Både individer och företag måste känna förtroende för det myndigheterna gör. Förutsägbarhet och tydliga regler är då helt avgörande. Jag vill återknyta till legitimiteten i skatteuttaget. Legitimitet bland befolkningen förutsätter att våra myndigheter finns närvarande i hela landet. Det gäller särskilt de myndigheter som de allra flesta av oss kommer i kontakt med. Servicen hos våra tre myndigheter , och förbättras och ska fortsätta förbättras, vilket för med sig ett alltmer utbrett användande av e-tjänster. Detta ska givetvis också utvecklas som en modern och välfungerande tjänst, men statens närvaro i hela landet är central för samhället i stort. Den är central för myndighetsutövningen, för statsförvaltningens egen effektivitet, för växande företag och för vanliga människor. Skatt, tull och exekution Kreativa människor ska se staten som ett stöd och inte som en begränsande kraft utan förankring i verkligheten. Jag vill med detta yrka bifall till reservation 2, som är en centerpartistisk reservation, och reservation 4, som är en alliansreservation. 165 (MP) replik: Jag har egentligen bara en kort till fråga till och Per Åsling. Jag noterar att ni i ert budgetförslag drar ned på anslaget till och inte vill finansiera arbetet med skuldsanering, Per Åsling. Det kommer ju en ny skuldsaneringslag som träder i kraft. Jag tycker att det är synd och en aning anmärkningsvärt. har tidigare drivit på för skuldsanering, inte minst för företagare som har gått i konkurs. Jag skulle därför vilja fråga varför inte längre vill driva på i detta arbete. Det är någonting som är väldigt viktigt. 166 PER ÅSLING (C) replik: När det gäller anslagen till myndigheterna har dragit ned på löne- och kostnadsuppräkningen. Vi gör det därför att vi, som jag också sa i mitt anförande, anser att det är angeläget att myndigheter nyttjar möjligheten att decentralisera verksamhet och vara närvarande över hela landet. Det ska gälla generellt att myndigheter flyttar till billigare ställen när de kan. Låt mig ta ett exempel. har flyttat avdelningen från på i till strand i . Med det har man gjort en årlig hyresreduktion på . Ja, , du hörde rätt – man sparar . Vi menar att det finns en stor potential att spara på myndighetsanslagen genom att lokalisera till andra ställen. Det är också därför jag var mycket aktiv när aviserade nedläggning av ett antal kontor. Det är viktigt att är kvar, och det är med glädje jag kan konstatera att det också blev ställningstagande. Där spelade även regeringen en viktig roll. ser vi hur det skapas utveckling och tillväxt på ställen som riskerade att mista kontor. Kontoren finns kvar, och ökar anställningarna. 167 (MP) replik: Det är jättebra att vi tillsammans har drivit på i arbetet för att olika myndigheter ska ligga på olika ställen runt om i landet, men frågan jag ställde handlade om någonting annat. Ni skriver i ert budgetalternativ att man inte vill ge extra pengar för arbetet med skuldsanering, Per Åsling. Just för företagare är detta viktigt. Det innebär en stor risk att starta egna företag, och de som har drabbats av detta och blivit satta i skuld är ofta familjeägda företag. Det är cateringfirmor, restauranger, åkerier eller annat. Att minska risken och få fler att våga ta steget är en viktig del i näringslivspolitiken. Jag tycker att det är tråkigt att har lämnat det som man drev på för under förra perioden, herr talman. I lokaliseringsfrågan, som Per Åsling tar upp, arbetade man inte på samma sätt strategiskt som den nya regeringen faktiskt har gjort. Regeringen har ett riktat uppdrag till Statskontoret om en ny strategi för detta. Jag tackar dock så mycket för svaret. 168 PER ÅSLING (C) replik: Skatt, tull och exekution Jag har egentligen ingenting att tillägga. Jag svarade på din fråga, , och jag hoppas att budskapet gick fram: Vi har i vår budget sett till att skuldsanering kan fortsätta ske. Det ska ske inom ramen för de myndighetsanslag vi har med i vårt budgetalternativ – i det här fallet gäller det anslaget till – och jag beskrev i mitt svar på vilket sätt vi anser att myndigheter kan bli mer kostnadseffektiva. De kan minska på kostnader som de har, bland annat på hyresområdet, och nyttja de pengarna offensivt för att skapa bättre utveckling. I det här fallet handlar det om bättre utveckling för företag genom att bedriva bland annat skuldsanering. 169 (M): debatterar vi den del av budgeten som handlar om resurserna till , och . Dessa myndigheter spelar en oerhört viktigt roll i det svenska samhället. Vi har all anledning att vara stolta över dem. Kompetenta och oberoende myndigheter är en av styrkor. De är viktiga för tilliten och för att det ska vara lätt att göra rätt. Dessa myndigheter ligger också långt fram jämfört med många kollegor i andra länder, inte minst vad gäller service till medborgarna och användande av it-stöd. Tilltron till myndigheterna hänger också samman med den politik som förs och med de regelverk som myndigheterna är satta att upprätthålla. För tilltron till vårt skattesystem krävs en rimlig skattepolitik som präglas av att det alltid ska löna sig att arbeta. När alliansregeringen styrde blev det också mer lönsamt att arbeta, särskilt för dem med låga inkomster. Detta spelade roll. Skatteintäkterna ökade markant, men också skattemoralen. Det är människor i arbete som bygger starkt. Det är människor i arbete som skapar förutsättningar för en trygg vård, för en bra skola och för att vi ska känna oss säkra. Därför är det vår skyldighet som politiker att röja varje väg som kan leda till jobb. Detta gör vi med vår budget för ett starkare . Helt centralt i denna budget är att det ska löna sig bättre att arbeta. Vi vill se lägre trösklar in till arbetsmarknaden. Vi vill se att det lönar sig bättre att gå från bidrag till arbete och att det lönar sig bättre att starta och att driva företag. Vi vill se att ligger i framkant i den växande delningsekonomin. Vi vill också se större möjligheter för dem som kommer hit från krig och förtryck att få sitt första jobb här. I ska man göra rätt för sig. Ingen som skulle kunna försörja sig får ta sig rätten att leva på andra. Men det är inte bara när människor utnyttjar våra välfärdssystem som de sviker . Vårt land sviks lika mycket av dem som väljer att inte bidra till samhället genom att inte betala sin skatt.