prot · H309109 · 2016-05-20 00:00:00 — Det handlar om administrativa förenklingar och att förbereda för hur man hanterar en kris- eller en krigssituation genom att ge eller ta emot stöd. Det är vad det här handlar om. Det handlar inte om kärnvapen. 11 (V): Nej, värdlandsavtalet handlar inte om kärnvapen. Det är just precis det jag kritiserar. Det hade varit alldeles utmärkt att ha med en passus om det i avtalet eftersom ensidiga deklarationer, som sagt, kanske har något mindre värde än ett hårt avtal, naturligtvis förutsatt att man bryr sig om att kontrollera efterlevnaden. Det fanns många intressanta saker om avtalet i största allmänhet, om tull- och skattefrihet och trafikskadelagen och så vidare, men har jag frågat om kärnvapen så jag håller mig till det. Det avtal som reglerar kärnvapen är vad jag är kritisk till. Det är inte bara en administrativ teknisk historia, utan det är en säkerhetspolitiskt viktig signal till oss själva och till omvärlden. Hur kommer omvärlden att tolka detta? Vilka motförberedelser gör de när denna oklarhet råder? Det är självklart en väldig skillnad när man i och med avtalet inbjuder den sittande regeringen. kommer ju inte alltid att vara försvarsminister – ett faktum jag i vissa avseenden beklagar, men så är det här i världen. Den regering som då sitter kanske inbjuder Nato till att upprätta baseringsområden. Det är oklart om baseringsområdena är stora som en camp med Gunnebostängsel runt om eller om vi pratar om inland. Där ägde ju den senaste vinterövningen rum – märkligt nog – och det handlar om en tredjedel av yta. På dessa baseringsområden bestämmer överbefälhavaren, men inte utan Natos. Det är självklart en artskillnad och inte en liten gradskillnad. beskriver mycket tydligt hur det ska gå i linje med Natos doktrin och principer. I avsnitt 3.3 i avtalet står det: ”Detta samförståndsavtal är avsett att överensstämma med Natos doktrin och principer.” Vad säger då Natos doktrin och principer i denna fråga? Jo, där står det att kärnvapen är en central komponent i Natos sammanlagda förmåga för avskräckning och försvar. Så länge som kärnvapen existerar kommer Nato att förbli en nukleär allians. Detta fastställdes i . Så ser verkligheten ut. Därför vill jag med en druckens envishet ändå ställa mina frågor. Hur ska vi påpeka diskrepansen mellan icke-spridningsavtalet och det faktum att har placerat kärnvapen i fem europeiska länder, nämligen , , , och . Who’s next? Vilka garantier har – och då menar jag garantier? Om jag skulle köpa en begagnad bil av försvarsministern skulle jag ju – med all respekt – inte nöja mig med muntliga löften. Jag vill gärna ha en skriftlig garanti på de åtgärder som eventuellt ska vidtas. Som sagt: Ska vi verka för en förbudslag som i ? Då skulle lagstiftningen bli tydlig och klar. Den lag ministern hänvisade till är inte aktuell, eller hur? 12 Försvarsminister (S): När det gäller de baseringsområden som tas upp i värdlandsavtalet handlar det i detta sammanhang om baseringsområden som upprättas under övning efter inbjudan. Det är en helt annan fråga att upprätta permanenta baser, och det är inte vad detta syftar till. Vi ska inte ge en bild av något som det inte handlar om. Skulle man sedan vilja upprätta permanenta baser, föra in kärnvapen och etablera kärnvapen i krävs det en politisk vilja och ett annat slags regering. Jag kan inte se att ett sådant förhållande föreligger . Det är ingenting som i grunden avgörs av om vi har ett värdlandsavtal eller inte. handlar om att hantera befintlig och kommande övningsverksamhet samt att förbereda sig för en eventuell krissituation. Sprid nu inte en bild av att det finns Natodoktriner som överflyglar svensk suveränitet i detta fall! Det finns ingenting i detta avtal som överflyglar kontroll och rätt att styra detta. Ingenting sker på svenskt territorium utan ett beslut och en inbjudan. Det kommer alltså inte in en enda militär stövel, uniform, AK4 eller annat vapensystem på svenskt territorium med mindre än att har kontroll över det. Sprid inte en bild som inte är sann! Samma förhållande gäller för , och de har redan detta värdlandsavtal. frågade hur omvärlden ska tolka detta. Men hur ska vi tolka omvärlden? Vi måste ju också göra en tolkning av omvärlden och fundera på vad som är bäst och mest korrekt för oss. Vi har då valt en strategi som går ut på att uppgradera den militära förmågan och fördjupa samarbeten, framför allt med men också med länderna kring och med . Även den transatlantiska länken till är viktig. Det är vad en 70-procentig majoritet har sagt här i . Det har också gällt Natos partnerskap och värdlandsavtalet, som vi står i begrepp att fatta beslut om . Det är den strategi vi har valt, där kombinationen av åtgärder syftar till att bidra till bästa möjliga stabilitet i området. Vi kan inte börja fundera på om de blir arga i för att vi eventuellt har ett värdlandsavtal, utan vi måste fundera på vad som är klokt för . Då gör vi det som redan har gjort. Jag kan inte se att det har utgjort ett problem för deras del. Jag vädjar till att hålla sig till det korrekta innehållet. När det gäller kontroll av fartyg och flygplan vill jag säga följande: Den folkrättsliga suveränitetsprincipen innebär att vi som huvudregel inte kontrollerar andra länders statsfartyg eller statsluftfartyg. De kontrollerar i gengäld inte heller våra. En stat som är på besök i ett annat land måste följa vad som gäller i det landet. Om det finns skäl att anta att den respekten saknas måste möjligheten till förnyade besök kraftfullt övervägas. Våra bi- och multilaterala relationer måste bygga på förtroende. Det är det som är ingångsvärdet när det gäller denna typ av verksamhet och samarbete. Jag vill tydliggöra att folkrätten är tydlig med att utplacering av denna typ av vapen mot andras vilja är utesluten. Jag utgår ifrån att man när det gäller menar att det inte har skett några aktiviteter som har stridit mot folkrätten. Men vi kommer i inte att tillåta placering av kärnvapen på svenskt territorium. Vi har också förbundit oss i icke-spridningsavtalet att verka för detta. 13 (V): Det var återigen mycket intressanta inlägg om försvarspolitik i stort. Men jag håller mig till det jag har frågat om, nämligen kärnvapen. Det finns mycket att säga om det. Nej, vi ska absolut inte låta eller något annat land – inte heller – bestämma vår säkerhetspolitik. Det gör vi själva. Men vi lever inte i ett vakuum. Det är klart att våra åtgärder, beslut och inriktningar påverkar omvärldens agerande och syn på oss. Det heter nu med ett modernt mantra: Säkerhet bygger vi tillsammans. Jag tror att jag känner igen den frasen ; det är bara det att den helt har ändrat betydelse. betyder den: Säkerhet bygger vi med Nato. Förut betydde den: Säkerhet bygger vi tillsammans i betydelsen att om den tänkta andra sidan också känner sig övertygad om att vi har fredliga avsikter och inte ingår i en militärallians etcetera och inte kommer att vara en bas för patriotmissiler, eller för all del kärnvapen, kommer den tryggheten att kunna möjliggöra nedrustning. betyder det som sagt något helt annat. Det finns mycket annat att säga. Man hänvisar till att det måste finnas en inbjudan. Javisst – från den regering som råkar sitta vid makten. Jag tror inte att det är någon hemlighet att det bara i den här kammaren finns ganska offensivt lagda politiker som kanske innehar nästa försvarsministerpost. De kanske då inte kommer att tveka att börja skicka trupper tvärs över sedan stormaktstiden, och de har alltså ganska vida vyer. Vi ska inbjuda de andra – javisst, men de kan också ta initiativ. Den regering som råkar sitta vid makten kan säga ja till inbjudan. Sedan finns också maktpolitiska realiteter. Om vi har gjort i ordning allt för främmande makters baser, hamnar, flygfält etcetera är det svårare att tacka nej. Jag tycker att det strider mot NPT, och kanske mot folkrätten, att placera ut sina egna kärnvapen i andra länder. 14 Försvarsminister (S): Jag förutsätter att vi inte har några folkrättsbrott i när det gäller hur olika vapen har utplacerats. För svensk del är inte detta aktuellt. talar om garantier för andra regeringar. Det här reglerar övningsverksamhet och hantering av krissituation. Det har inte de vyer och dimensioner som försöker ge en bild av här. Om man ska vara garanterad att a-kassan inte sänks, att sjukförsäkringen inte förstörs, att arbetsrätten inte försämras, att en nyliberal politik inte drivs och att säkerhetspolitiken inte ändras i grunden måste man se till att folk röstar på ett sådant sätt att man har regeringar som står för värden som klarar att hantera alla dessa frågor med den balans som krävs. Oavsett vad vi fattar för beslut här kan de ändras om det är så att man i en demokrati kommer fram till att det är någon annan som ska leda regeringen, så den typen av garantier in i all evighet är alltså svåra att lämna. Däremot bygger vi det här avtalet på erfarenheten av befintlig övningsverksamhet och bedömning av kommande övningsverksamhet för att administrativt underlätta dessa. Det är vad det här handlar om. Det handlar inte om att reglera någonting med kärnvapen. Förhållandet till kärnvapen är detsamma före värdlandsavtalet som efter värdlandsavtalet. är någonting som den här regeringen tar på fullt och stort allvar och som vi arbetar efter. Det är liksom ledtråden i detta, och det har vi skrivit under på internationellt. Sedan hur kommande regeringar hanterar det åtagandet vet inte jag. Men jag förutsätter att man följer de åtaganden som vi sedan långt tillbaka har gjort. Jag får tacka för den här debatten, och vi lär väl ses igen från den här talarstolen till veckan. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:661 Studieavgifter för utomeuropeiska studenter av (C) till statsrådet (S) 2015/16:662 Mödra- och barnadödlighet för utlandsfödda av (C) till statsrådet (S) 2015/16:663 Statsbidrag till studieförbund av (M) till statsrådet (S) 2015/16:664 En finansiellt stabil och hållbar sjukförsäkring av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2015/16:665 Regeringens hantering av överskottsmålet av (M) till finansminister (S) 2015/16:666 Provisionsförbud vid försäljning av finansiella produkter av (M) till statsrådet (MP) 2015/16:667 Åtgärder för fler jobb av (M) till finansminister (S) 2015/16:668 Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i svensk utvecklingspolitik av (V) till statsrådet (MP) 2015/16:669 Det privata näringslivets roll i svensk utvecklingspolitik av (V) till statsrådet (MP) 2015/16:670 Osund konkurrens från offentlig verksamhet av (C) till närings- och innovationsminister (S) § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:1233 Radonhalten i svenska bostäder av (C) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:1234 Rökpuffande godiscigaretter för sjuåringar av (S) till statsrådet (S) 2015/16:1235 Skrotning av fiskebåtar av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1236 Omhändertagande av barn från andra EU-länder av (L) till statsrådet (S) 2015/16:1237 Samhällsviktig kommunikationsinfrastruktur i fredstid av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:1238 Väntetid hos polisens tipstelefon av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1239 Upprustning av vägar i av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1240 Botox av (C) till statsrådet (S) 2015/16:1241 Överskottsmålet av Boriana (M) till finansminister (S) 2015/16:1242 Brandskydd för årsrika personer av (L) till statsrådet (S) 2015/16:1243 Åldersbestämning av ensamkommande av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1244 Doktoranders villkor av (V) till statsrådet (S) 2015/16:1245 Kommunplacering i samma kommun som asylsökande bott i under asylprocessen av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1246 Lantbrukets konkurrenskraft av (M) till statsminister (S) 2015/16:1247 Statsministerns ställningstagande i den amerikanska valrörelsen av (SD) till statsminister (S) 2015/16:1248 Kameraövervakning på fiskefartyg av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1249 Bevarande och utveckling av den svenska modellen av (S) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:1250 Båtregister av (S) till statsrådet (S) 2015/16:1251 Skrotade fritidsbåtar av (S) till justitie- och migrationsminister (S) § 9 Kammaren åtskildes kl. 9.40. Förhandlingarna leddes av talmannen. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om återtagande av plats i § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Anmälan om faktapromemoria § 5 Svar på interpellation 2015/16:609 om 1 Klimat- och miljöminister (MP) 2 (C) 3 Klimat- och miljöminister (MP) 4 (C) 5 Klimat- och miljöminister (MP) 6 (C) 7 Klimat- och miljöminister (MP) § 6 Svar på interpellation 2015/16:621 om samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato och kärnvapen 8 Försvarsminister (S) 9 (V) 10 Försvarsminister (S) 11 (V) 12 Försvarsminister (S) 13 (V) 14 Försvarsminister (S) § 7 Anmälan om interpellationer § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 9 Kammaren åtskildes kl. 9.40. Tryck: , 2016