prot · H30973 · 2016-03-02 00:00:00 — har ett förslag som innebär att vi tar bort RUT-avdraget och i stället höjer barnbidraget med . Jag undrar varför Socialdemokraterna inte är beredda att tillmötesgå detta förslag. 49 (S) replik: illustrerar en samhällelig orättvisa. Det är helt korrekt att inte innehåller ett tydligt jämlikt element. Den som lyssnar på radio kunde höra det lysande programmet Resa i RUT-landet av . Hon beskriver hur man från söder om tar pendeltåget till de rika kommunerna för att arbeta där. Hon intervjuade folk som åkte dit. anmärkte på att de jobbar och sliter, och hon undrade om de har någon som kommer hem och städar hos dem. De höjde förvånat på ögonbrynen. De hade inte ens tänkt sig en sådan tanke. Därför har regeringen tagit bort de värsta avarterna, till exempel läxhjälps-RUT. Det var fullständigt orimligt att bara högavlönade skulle kunna betala extrahjälp för att barnen skulle få undervisning och förkovran. Bartendern med de fantasifulla drinkarna har försvunnit från . Jag konstaterar att reformen inte är jämlik i sin konstruktion och sitt utförande, men vi har tagit bort de värsta avarterna. 50 (V) replik: beskriver på ett bra sätt hur ojämlik denna reform är. Det är bra att vi har tagit bort de värsta avarterna. Tyvärr lyckades vi bara nå ungefär 100 miljoner i besparingar eftersom regeringen inte vågade gå längre. har regeringen tillsammans med de borgerliga partierna kommit överens om att höja RUT-avdraget med 500 miljoner. Ytterligare en aspekt handlar givetvis om frågan varför de som bor söder om och som åker till de rika för att städa i deras hem via skatten dessutom ska finansiera ett avdrag för de rika. Det är helt obegripligt. Socialdemokraterna borde tydligare tala med stämma och säga att RUT-avdraget kommer att avskaffas och tas bort. hör jag snarare att RUT-avdraget ska utvidgas och befästas. En annan fråga handlar om behovet av höjda skatter och höjda inkomster för att finansiera vår gemensamma välfärd. talar tydligt om jämlikhetspolitiken som en grund, hos , i arbetarrörelsen, i socialdemokratin. Det är viktigt att understryka just jämlikhetssträvandena. Men vi vet att skatteuttaget måste höjas. Vilka skatter kan socialdemokratin tänka sig att höja? Vilka avdrag kan socialdemokratin tänka sig att sänka för att uppnå målet och skärpa fördelningspolitiken? Även om vi samarbetar om budgeten och gör många bra saker går vi inte tillräckligt fort fram. Vilka skatter kan Socialdemokraterna tänka sig att höja? Vilka avdrag kan ni tänka er att sänka för att skärpa fördelningspolitiken i svenska statens budget? 51 (S) replik: Socialdemokratins – regeringens – huvudstrategi är naturligtvis att fler människor i arbete genererar ökade intäkter. Tillväxten som vi ser i svensk ekonomi är oundgängligt viktig. Man kan inte förhandla om vilka skatter som ska höjas. Vad vi har sagt från socialdemokratins sida är att skattesystemet behöver en översyn. Den underbara natten minns vi inte längre. Skattesystemet förändrades efter den natten – på ett oönskat sätt – så att det gynnar dem med högre inkomster. Det är utan tvivel så. Det har medfört att klyftorna har ökat. Vi har inte en enhetlig momssats, som av många anses vara det mest rimliga. Jag tror självklart att en omfördelning av skatt mot miljöskadliga verksamheter är en rimlig utveckling. Men vår främsta utgångpunkt är att ha ett rättvist och solidariskt skattesystem där man betalar skatt efter bärkraft. 52 (M) replik: Det är en EPA-kassett som vi har hört sedan Palmes tid. Det var försvann. Det var tråkigt. Men är det 2016, och det ser lite annorlunda ut än det gjorde . Jag konstaterar att förfäras över dessa fruktansvärda jobbskatteavdrag som Alliansen genomförde under sina vid makten. kan jag konstatera att Socialdemokraterna inte sa nej till ett enda jobbskatteavdrag. Det är lite fascinerande. har man heller inga förslag på att ta bort några av jobbskatteavdragen. Det kanske är på grund av att även inser att jobbskatteavdragen har lett till att fler människor är sysselsatta. De flesta av expertorganen har landat runt siffran 130 000 fler sysselsatta med jobbskatteavdrag. Det har helt enkelt lönat sig att gå från bidrag till arbete. fortsätter i samma anda och talar om samhällsklyftor. Men vad är den största klyftan? Jo, det är den mellan dem som har ett jobb och dem som inte har ett jobb. Till och med Arbetsförmedlingens egen generaldirektör oroas över att vi med den politik som förs kommer att ha klyftor som är så stora att de inte går att överbrygga . Det är även jag väldigt orolig för. Jag vill fråga om han tror att det blir fler eller färre jobb med ett halverat RUT-avdrag, fler eller färre 65-åringar som väljer att jobba längre om den särskilda löneskatten införs och fler eller färre som går från bidrag till jobb om det lönar sig mindre. Blir det fler eller färre arbetade timmar om det lönar sig sämre att jobba, ta större ansvar eller utbilda sig? 53 (S) replik: Inledningsvis vill jag säga att halveringen av påverkar av dem som nyttjar systemet – och det är en liten minoritet av den svenska befolkningen som har ekonomiska möjligheter att åtnjuta detta system. Nej, , du minns fel. Socialdemokraterna har i sagt nej, nej, nej, nej och nej till de fem jobbskatteavdragen. Där sitter era vänner: . Dem har ni som kompisar i både skattepolitik och arbetsmarknadspolitik, i politik riktad mot löntagare. Det var faktiskt så att arbetslösheten – som är det rimliga måttet; sysselsättningen ökar ju alltid när befolkningen ökar – ökade från 260 000 till 400 000. Ni förvägrade människor omställning och utbildning och låste fast dem i långtidsarbetslöshet och hos största arbetsgivare, fas 3. Det där tar vi bort. I stället återinför vi en arbetsmarknadspolitik som ger människor utbildningsmöjligheter och omställningsmöjligheter. Vi återinför en näringspolitik där politik, akademi, näringsliv och fack samverkar för att åstadkomma utveckling. Det märks redan, glädjande nog, på både tillväxt och arbetslöshet. 54 (M) replik: kallar 668 000 köpare en minoritet av befolkning. Han hävdar oftast att det är någon sorts överklassmarknad. Vi kan nu konstatera var RUT-tjänsterna ökar mest. Det är på orter som och . Det är bland dem med inkomster som ligger på mellan 22 000 och 26 000. Det är alldeles vanliga barnfamiljer som försöker få sitt vardagspussel att gå ihop. Det är en alldeles vanlig barnfamilj som försöker göra det möjligt för både mannen och kvinnan att ta på sig arbete, göra karriär och jobba fler arbetade timmar. Det tycker vi är bra. ger det möjligheter för människor att få sitt första jobb i sitt nya land. pratade om att vi förvägrade människor ett nytt arbete. Men vem är det egentligen som förvägrar människor ett nytt arbete? Jo, det är Socialdemokraterna. 20 000 helt nya jobb har kommit till i en helt ny bransch. Hade RUT-avdragets tak fått vara kvar hade tillväxten haft en potential på ytterligare 16 000 nya jobb. Socialdemokraterna förvägrar med andra ord 16 000 nyanlända människor ett helt nytt jobb. Vad har att säga till dem som fortfarande får stå kvar på perrongen när tåget går? 55 (S) replik: För mig är snart 10 miljoner fler än 600 000. Det är inte hela svenska folket som använder sig av . Ska jag berätta för dig, , vilka kommuner som totalt dominerar? Det är , , , , , , , , , – kommuner med människor med mycket höga inkomster och god levnadsstandard. Där finns knappt någon arbetslöshet alls. Du med din argumentation kring RUT:s förlovade land säger väl då: ”Vi subventionerar ned till . Man behöver bara betala .” Då skulle väl alla få jobb. Men är det det samhället vi vill ha? Jag vill inte ha det samhället. har vi gjort en kompromiss. Vi har tagit bort de värsta avarterna. Men att säga att några människor, de som har kommit till , ska ta de här jobben! Varför ska inte läkaren från jobba på sjukhuset i ? Varför ska inte lärarinnan vara i skolan? Varför har ni som utgångspunkt att människor som är nyanlända i vårt land är predestinerade att åka till och och utföra subventionerad hemhjälp? Så är det inte för mig. De ska ha utbildning och jämlika möjligheter att vara i vårt samhälle. 56 (KD) replik: Jag skulle vilja fråga lite grann om gåvoavdraget som man nu har tagit bort och som vi föreslår att man återinför. Regeringen har för inte så länge sedan fått en utredning om civilsamhällets förutsättningar. Jag förutsätter att både jag och tycker att civilsamhället har förutsättningar att utökas i och att civilsamhället utgör en viktig grund i vårt samhällsbygge och en viktig grund i tanken på att också världen utanför behöver hjälp och stöd. Min uppfattning är att ert borttagande av gåvoavdraget gör att ideella organisationer kommer att få mindre stöd och hjälp från vanliga enskilda människor, att möjligheten för som nation att hjälpa andra länder kommer att minska och att de människor som sitter fast i andra länder kommer att ha mindre möjlighet att få hjälp från oss. Jag tror också att har samma uppfattning som jag, det vill säga att världen är större än . Vi har ett ansvar för alla människor runt om i världen. Om ideella organisationer kan hjälpa till där tror jag att även tycker att det vore väldigt bra. anser regeringen att man själv är bäst lämpad att bestämma vem som ska ha dessa bidrag; det är nog inte den vanliga enskilda människan. Jag tror att den enskilda människan med sitt hjärta ska kunna ge till den ideella organisation de tycker passar bäst, inte regeringen. Jag undrar om inte har samma uppfattning som jag, det vill säga att vi kan ändra tillbaka så att vi har ett gåvoavdrag. 57 (S) replik: Socialdemokratin tycker naturligtvis att det ideella samhället, folkrörelser, har en särskild plats i vårt land, och folkrörelserna ska ges goda villkor. Inte minst den storsatsning vi nu gör på idrottsrörelsen handlar ju om detta. Men låt mig uttrycka mig så här: Det är väl lika stort när någon med knappa omständigheter ger i kollekten som när den med rikare möjligheter ger 10 000? Det är väl det solidariska tänkandet som ska finnas där, inte att man också ska ha samhällets stöd när man har goda medel? Jag hoppas verkligen att de som ger till olika organisationer – jag hör själv till dem som gör det – inte påverkas av gåvoavdraget. Jag har själv inte låtit mig påverkas av det eller ens övervägt det. Min och andras solidaritet finns väl inte i att andra ska vara med och betala för den genom att vi ska få göra avdrag för den? Skulle varje samhällelig nytta och varje god tanke hos en människa leda till skatteavdrag skulle vi få så mycket avdrag att vi inte fick in någon skatt alls i samhället. 58 (KD) replik: Man kan konstatera att de ideella gåvorna har ökat genom gåvoskatteavdraget. Människor har upptäckt att man kan välja till vilken organisation man ska ge bidrag och därmed också stöd från samhället i och med att man får göra skatteavdrag. Jag tycker att det är bra för ett samhälle att det stimulerar det som är gott, det vill säga sådant vi vill se. Vi vill se att människor har goda hjärtan och att de ser utöver gränser och hjälper andra människor. Jag kan inte se att det hjälper till att i bestämmer vart bidragen ska gå i stället för att den enskilda människan gör det. Det är där skiljelinjen går. Du vill bestämma vart bidragen ska gå. Jag tycker att den enskilda människan ska bestämma det. Det är en väldig skillnad. Om man får bestämma själv vart pengarna ska gå kanske man ger lite mer. Gåvoskatteavdraget är en stimulans som gör att man tar det steget och ger lite mer. Det finns inga studier som säger att andra bidrag eller gåvor har minskat, alltså de som man inte kan göra avdrag för. Den samlade gåvan i har blivit större, men den minskar . Och tycker att han i ska bestämma över detta i stället för den enskilda människan. Jag kan inte förstå den tanken. Det vore bättre om vi återinförde gåvoskatteavdraget. 59 (S) replik: Jag noterar att svenska folkets benägenhet att ge gåvor ökade , och jag tror att det har stor betydelse. En övervägande del av människorna i vårt land har en human och solidarisk syn på migration. Det har påverkat, och det är glädjande. Om KD och tror att mänsklig solidaritet, humanism, tjänas bäst av ett skatteavdrag är det en tunn solidaritet. Solidariteten måste väl bäras av att vi kan avstå och också göra en del uppoffringar just därför att vi är humanister och tänker solidariskt och inte fikar efter ett ytterligare skatteavdrag? Det är min ståndpunkt, herr talman. 60 (MP): I det här betänkandet om inkomstskatt, , behandlar vi inte mindre än 140 motioner. Flera av dem är bra, och regeringen arbetar med dem på olika sätt. En del av dem är dock inte alls bra, och om de skulle genomföras skulle det vara en farlig väg för . Det bästa exemplet på förslag som inte ska genomföras är förslag om att införa sambeskattning för gifta par i . Det var en av de reformer som har inneburit att den ekonomiska ojämställdheten har minskat, även om den naturligtvis fortfarande finns kvar. Den innebar i nästan samtliga fall att kvinnor som började arbeta fick väldigt hög marginalskatt även vid låga inkomster. När man tog bort sambeskattningen började det löna sig bättre att arbeta. Att drömmer sig tillbaka till ett hemmafrusamhälle borde kanske inte överraska oss. Jag är glad över att det finns en bred samsyn om att kvinnors ekonomiska frigörelse är någonting eftersträvansvärt. Vi har fortfarande mycket att göra och fler steg att ta, men dem ska vi ta framåt, inte tillbaka. Det talas alltmer om behovet av en ny skattereform. Det kan tyckas paradoxalt, för i diskussionerna framhåller man vikten av ökad enkelhet, men många av förslagen innebär tvärtom förändringar och ökade avsteg från det befintliga systemet. har varit positivt och inte motsatt sig att se över en ny skattereform, men det hela beror naturligtvis på ingången och innehållet i ett sådant system. Det är intressant att notera att flera partier nu har förslag om grön skatteväxling. Man vill göra det dyrare att förstöra miljön och i stället sänka skatten på arbete. Detta har också bäring på diskussionerna om att låta fler saker ingå i RUT-avdraget. Detta kommer att debatteras i senare betänkanden. Det handlar om att fler enkla saker ska kunna ingå. Även på bostadssidan finns det viktiga frågor att se över för att främja nyproduktion och också för att få ett effektivt användande av det befintliga beståndet. En del av de frågorna ligger inom skattesystemet. Det gjordes förändringar av den tidigare regeringen som bidrog till att rörligheten på bostadsmarknaden minskade. Bland annat höjde man flyttskatten för att finansiera sänkt fastighetsskatt. pågår bostadspolitiska samtal mellan partierna, och min förhoppning är att en bred majoritet ska kunna komma överens om reformer som är till gagn för alla i det här landet som är i akut behov av bostad. Det är också glädjande att se att det finns flera förslag som uppmärksammar, men även andra, gällande att förändra avdrag och skadliga subventioner i en mer klimatvänlig riktning. Reseavdraget är konstruerat på ett sådant sätt att det lönar sig att använda bil i stället för kollektivtrafik. Den inriktningen på skattepolitiken är inte önskvärd. Flera av våra grannländer har gjort förändringar för att bli mer transportneutrala och därmed inte missgynna kollektivtrafiken. Det finns många andra åtgärder på det här området som det är värt att se över. Det är en väldigt viktig fråga och någonting som regeringen har sagt i bland annat regeringsförklaringen: att miljöstyrande effekter ska stärkas. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 61 (V) replik: Först vill jag tacka för den motion som du och har väckt. Den är awesome, skulle jag säga. Den är riktigt bra. Jag tycker att det är synd att den är så styvmoderligt behandlad i utskottet och att du inte har fått med dig Socialdemokraterna på att bifalla den. Men vi kan väl se det som en start för att gemensamt få till en politik som innebär att också den gröna socialdemokratin hoppar på tåget och att vi gör de förändringar som krävs för att motverka de skadliga effekterna av det reseavdrag som finns . När Liberalerna tar bort skygglapparna kring det andra skulle de kanske kunna hoppa på det här tåget också. Men det viktigaste att diskutera med dig , tycker jag, är RUT-avdraget. har tyvärr gjort en omsvängning kring RUT-avdraget och är nu för det. Då har jag några frågor till dig. Tror ni på den generella välfärdspolitiken? Om ni tror på den generella välfärdspolitiken undrar jag: Kan verkligen RUT-avdraget vara en del av det? Är det rimligt att de rikaste , som använder RUT-avdraget allra mest, kan använda 1 miljard av det här extra bidraget, som det faktiskt blir till de allra rikaste? Är det rimligt att det blir låginkomsttagare som via sina skatteinbetalningar finansierar de rikas bidrag? Är det inte dags att avskaffa RUT-avdraget och i stället satsa på produktiva investeringar eller jobb i offentlig sektor? 62 (MP) replik: Jag tycker att det är roligt att höra att uppskattar motioner som jag och andra från har skrivit. Jag har respekt för position i svensk politik, där man historiskt står på sin kant, tycker rätt saker och följer sin partibok men inte är med och kompromissar och förhandlar. Det finns fördelar med ett sådant arbetssätt. När man går ut på gatan i på första maj och ser demonstrationståg kan man få bilden av att det är det bärande partiet, för i gatans parlament är starkt. Men vi har en annan strategi i mitt parti. Vi försöker komma överens och tar hellre ett steg framåt än tycker rätt och står vid sidan av. Det är bra att det är fler partier som driver på i frågorna kring grön skatteväxling, om att slopa miljöskadliga subventioner och annat. Regeringen har tagit flera steg, men det är fler saker som behöver göras. Sedan gäller det RUT-avdraget och om vi tror på den generella välfärden. Ja, vi tror på den generella välfärden. Vi ska ha ett samhälle där vi bekostar saker gemensamt. måste vi i högre utsträckning gynna produktion som är förnybar. Det som ett utvidgat RUT-avdrag kan innebära är att tjänstesektorn kan bli starkare. Vi måste gå mot en ekonomi där vi i ökad utsträckning återvinner saker och inte bara har en materiell produktion som är ute efter. 63 (V) replik: Det är alltid roligare att säga att man vill kompromissa och förhandla. Jag ser framför allt att i relation till sina åsikter har tagit ett steg framåt gällande till exempel migrationspolitiken, och så vidare. Där har ni verkligen lyckats påverka och gå i rätt riktning. Men jag ska gå tillbaka till RUT-avdraget. Du säger att du tror på den generella välfärdspolitiken. Men RUT-avdraget är ett avsteg från den generella välfärdspolitiken. De här pengarna skulle i den generella välfärdspolitiken, där de skulle kunna komma alla till del, kunna vara mycket effektivare och användas till att skapa nya jobb eller att ge fattiga familjer och andra familjer ett tillskott i kassan som kan användas för till exempel tjänster eller andra typer av inköp som de kanske vill göra. RUT-avdraget används av de allra rikaste i , i , i och i . Det är en snedfördelande och felfördelande politik. Det är en politik som gynnar fel utveckling av samhället. Varför ska de fattiga, via sina skatteinbetalningar, finansiera de rikas städhjälp? Varför ska de sedan behöva åka till de rika och städa? Det är inte en generell välfärdspolitik. Det är en återgång i utvecklingen i fråga om ett jämlikt samhälle. Varför är för det? 64 (MP) replik: Jag har inga problem med att försvara att vi halverade det tak som har funnits för RUT-tjänster. Det var motiverat att göra en sådan förändring. Men har vi sett att reformen har skapat fler arbetstillfällen, och det är inte någonting som missgynnar de grupper som får möjlighet att få ett sådant arbete. Från sida vill vi ha en inriktning där vi i högre utsträckning återvinner, reparerar och gynnar tjänstesektorn, som inte har de miljökonsekvenser som materiell produktion har. Jag vet att har en annan ingång i de frågorna. Men det är så som vi ser på det, och vi tycker att det är bra att vi nu kan ha fler sektorer som innefattas av det här. 65 (M) replik: Det var en spännande duell mellan och , två partier som faktiskt är beroende av varandra när det gäller att få igenom den rödgröna regeringens budget. Jag tycker att du oftast har många kloka inlägg. Jag tycker att dina inlägg om grön skatteväxling är otroligt intressanta. Då borde det också vara intressant att höra om man kan prata om en grön konsumtionsväxling. Det var ganska mycket inne på. Jag tror att både och jag är väldigt medvetna om att vi, för att vi ska kunna hålla igång ekonomin och våra jobb, behöver en stark inhemsk konsumtion. Det är faktiskt så vi har klarat den svenska ekonomin . Det har också inneburit att väldigt mycket av konsumtionen har gått från varor till tjänster. Varorna produceras inte alltid i . Men när du gör ett köp av tjänst produceras tjänsten faktiskt i . Den är otroligt viktig, och den är dessutom otroligt miljövänlig. pratar om återvinning. Ni har lagt fram ett förslag om reducerad moms, tror jag, vad gäller reparationer. Det är på ungefär samma linje som ett RUT-avdrag. Jag tror att gav lite luft åt det, men jag undrar: Hur ser på den halvering av RUT-avdraget som genomförs? sa att det var motiverat. Men är det verkligen motiverat att förändra i en sektor som är otroligt ny? Det är en väldigt omogen sektor som håller på att växa fram. När jag träffar många av RUT-företagen säger de just att de faktiskt vill utveckla miljövänliga tjänster. Då undrar jag, : Är det verkligen motiverat att i det här läget, när man skulle kunna skapa 16 000 jobb som dessutom är bra för miljön, göra den förändringen? 66 (MP) replik: Det är roligt att höra från olika politiska partier hur kloka synpunkter man har. Jag tycker dock att det är tråkigt att inte under alla år som man hade regeringsmakten kunde ta flera steg på riktigt när det gäller miljöskadliga subventioner och den omställning som vi faktiskt behöver. Det enda år som vi såg en sänkning av koldioxidutsläppen under den förra mandatperioden sammanföll med finanskrisen, när vi hade ett bnp-tapp på på ett enskilt år. Det fungerar inte med en omställning som sänker utsläppen bara när vi har ekonomisk kris. Detta måste växa fram tillsammans med ökad sysselsättning och en grön ekonomisk tillväxt. Det var tyvärr en missad chans från den förra moderatregeringen. Jag tycker, som jag sa tidigare, inte att det är svårt att motivera den sänkning av maxbeloppet för som gjordes. Det var få som berördes, och vi har även undantagit äldre från sänkningen. De som är i störst behov av extra tjänster omfattas alltså inte av förändringarna. Självklart är det spännande att se utvecklingen – hur det kan bli framöver med olika sektorer. Om vi ska behålla en positiv utveckling för landet med ökad sysselsättning och även göra det i linje med att vi gör en miljöomställning behöver tjänstesektorn bli lite starkare. Vi måste självfallet följa hur det går framöver. 67 (M) replik: sitter ju i regeringen och har alla möjligheter att vidta åtgärder som är bra både för ekonomin och för miljön. Som jag sa i mitt tidigare anförande har just RUT-sektorn alla dessa möjligheter. Man skapar en bättre miljö, man ger människor deras första jobb och man ökar jämställdheten. Det borde väl vara en perfekt reform att vidmakthålla även för . vidhåller att det bara är som slår i taket vad gäller RUT-avdraget. Men vi kan också se vad förändringar gör i en ny bransch. I har man gjort dessa förändringar, och två gånger har det gått i stöpet. Likadant är det i . Riskerna är alltså otroligt stora när man i denna omogna bransch gör förändringar . Också borde inse att det finns stora risker. Han kanske inte ser detta, men jag frågar återigen: Har varit berett? Tycker ni verkligen att det är motiverat att göra en sådan här riskfylld förändring av RUT-avdraget vad gäller såväl jobb och sämre jämställdhet som miljö? 68 (MP) replik: Det är riktigt att det i andra länder har blivit ett hack i kurvorna när det har gjorts förändringar.