prot · H40911 · 2016-09-29 00:00:00 — Regeringen har , då ett väldigt stort antal asylsökande kom till , vidtagit en lång rad åtgärder för att öka antalet hälsokontroller och förbättra genomströmningen. Det har handlat om allt ifrån att införa samordningsnummer för att sjukvården lättare ska kunna hålla koll på patienterna till att förenkla den typen av kontroller i de led där det går att förenkla. Vi har också upptäckt att verksamheten i många landsting har varit undermålig under , men den har börjat effektiviseras när man har sett att behoven har ökat. Därmed har också genomströmningen ökat. har naturligtvis tittat närmare inte minst på risken för tbc-spridning, och man konstaterar att den fortsätter att vara låg. Det är just riktade hälsokontroller och riktade insatser som är det effektiva sättet att förebygga spridning av tbc. 103 (M): Tack för svaret! Jag tror att det är rätt tänkt. Men det är ändå viktigt att hälsoundersökningarna görs på ett tidigt stadium efter anländande. I det aktuella fallet har sjuka barn placerats med friska barn. Det har resulterat i att några har smittats. Varje smittat barn är ett misslyckande. 104 Statsrådet (S): Det sistnämnda håller jag helt med om. Det har vidtagits en lång rad åtgärder av landstingen och av staten för att förbättra tillgången till hälsokontroller. Det syns en märkbar förbättring. Det viktigaste nu är att följa de rekommendationer som och smittskyddsläkarna runt om i landet ger, nämligen att inte springa iväg och kräva obligatoriska kontroller – som dessutom är ett grundlagsbrott. Ökad tillgänglighet till sprututbytesverksamhet 105 (S): Min fråga riktar sig till statsrådet . har regeringen fattat beslut om att lägga fram propositionen Ökad tillgänglighet till sprututbytesverksamheter i . Men denna möjlighet har funnits i . Trots det är det endast sju mottagningar som har införts i fyra landsting. Hur kommer förslaget att möjliggöra att sprututbytesverksamheten når dem som verkligen behöver den? Det är en både humanitär och smittskyddseffektiv verksamhet. 106 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är mycket riktigt så att möjligheten att erbjuda sprututbytesverksamhet har funnits , men det har funnits ett krav på att landstingen måste vara överens med den kommun där sprututbytesverksamheten ska ligga. Det har uppenbarligen betytt att verksamheten inte har kommit igång på många platser. Det regeringen gör nu är att lägga ansvaret helt och hållet på landstingens sida. Det är helt i enlighet med övrigt ansvar för smittskydd, som ligger helt och hållet på landstingens sida. Det positiva är att en rundringning som har gjort har visat att i stort sett alla landsting planerar eller diskuterar att införa sprututbytesverksamhet. Jag hoppas att vi med lagförslaget kan se en kraftig ökning av sprututbytesverksamheten över hela landet. 107 (S): Tack, , för svar på frågan! Min följdfråga blir naturligtvis: Hur kan vi se till att kommunerna fortsätter att engagera sig i frågan, och hur tillvaratar vi deras möjligheter? 108 Statsrådet (S): Det kommer även i fortsättningen att finnas ett krav på att landstingen samråder med kommunerna inom sina områden innan man startar sprututbytesverksamhet. Det finns krav på att landsting och kommuner ska teckna samordningsavtal för vård och behandling av personer som befinner sig i missbruk och beroende. Via avtalen ges alla möjligheter för kommunerna att fortsätta att ha ett inflytande över de delar som har att göra med vård och behandling av missbrukare. Finansieringen av kampanjen för en plats i 109 (M): Frågan går till statsrådet . Uppgifter i medierna har visat att biståndsmedel har använts till kampanj för en plats i . Konferenser vars syfte har varit att vara en del i kampanjen har betalats med medel som inte har redovisats av . På vilket sätt har biståndsministern ytterligare bidragit från sitt utgiftsområde till kampanjen? Borde inte de kostnader som jag har refererat till redovisas som kampanjkostnader? Kan statsrådet garantera att inga andra stiftelser eller fonder har använts i kampanjen på det sätt som rapporterats i medierna? 110 Statsrådet (MP): Tack för frågan – även om jag är lite förvånad över att den kommer eftersom utrikesministern och jag har redovisat kostnaderna för kampanjen för utrikesutskottet. Alla kostnader är helt öppet redovisade. Det som har redovisats i tidningar har handlat om sådant som faller inom biståndsverksamheten. Det har inte varit någonting utöver det vanliga som biståndspengar används till, till exempel konferenser och att bjuda in deltagare från utvecklingsländer. Även alliansregeringen hade stora konferenser i , till exempel om SRHR-frågor. Det är inget egendomligt. Vi är stolta över att nu kommer att vara representerat i från och därmed ha möjlighet att påverka. 111 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det viktigaste är att statsrådet nu garanterar att inga andra stiftelser eller fonder användes i kampanjen på det sättet som har rapporterats i medierna. Jag och övriga noterar detta, och jag tackar för svaret. 112 Statsrådet (MP): Jag vill passa på att lägga till att vi gemensamt från sida ska vara oerhört stolta över det förtroende som resten av världen visade oss när blev inröstat i säkerhetsrådet i den första omgången i . 134 länder röstade på framför och . Vi har drivit en sjyst kampanj, vilket vi har visat med vår genuina solidaritet i frågor om bistånd och utrikespolitik. 113 (S): Min fråga går till infrastrukturminister . presenterade SL, huvudmannen för kollektivtrafiken i , sitt delårsbokslut. Det visar, glädjande nog, att tunnelbanan har god punktlighet – även om resenärerna står som packade sillar. Bokslutet visade också att det finns stora problem med punktligheten för bussarna. I en artikel i de stora morgontidningarna tycks trafiklandstingsrådet, också moderat, i huvudsak skylla ifrån sig på många olika aktörer, bland annat regeringen. Jag vill fråga infrastrukturministern vilket ansvar regeringen har för kollektivtrafikproblemen i . 114 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Den tendens som framgår i den artikel som refereras, att ställa olika landsändar mot varandra, är oerhört olycklig. Det är viktigt att vi som har politiska förtroendeuppdrag också ser till behovet av att hela vårt land ska leva och bidra till den gemensamma välfärden och utveckling. Spårunderhåll är en viktig del av framkomligheten för framför allt pendeltågstrafiken. Där har staten ansvaret. Bland annat därför har regeringen skjutit till stora medel till järnvägsunderhållet – 1,34 miljarder 2016, 2017 och 2018 samt ytterligare medel i nästa planperiod. De flesta som sysslar med trafikpolitik vet att det fattas beslut om en nationell plan . Senast var det 2014. Det är de medlen som trafikpolitiken bygger på. 115 (S): Tack för svaret! I artikeln finns huvudfokus på den bristande framkomligheten för bussarna. Precis som ministern säger är det kanske inte regeringens främsta ansvar. Konkret har i dragit in 100 busslinjer, vilket inte gynnar framkomligheten för stockholmarna. Jag konstaterar att det är bekymmersamt att ansvariga huvudmän skjuter ifrån sig frågor som är deras egna. 116 Statsrådet (S): Många av de större underhållsprojekt och nybyggnadsprojekt som pågår, bland annat , Årstatunneln och en hel del annat, är baserade runt – eftersom det råder stora trafikvolymer här. Det kommunala, regionala och statliga vägnätet behöver underhållas. Men jag vågar nog påstå att när det gäller bussframkomlighet kanske inte staten är den man först ska vända sig till. Staten medfinansierar till exempel tunnelbaneutbyggnad. Brist på boenden för misshandlade kvinnor 117 (M): Bostadsbristen har ju utvecklats till en bostadskris som inte bara hindrar unga att flytta hemifrån, studenter att hitta studentboende och asylsökande att starta ett nytt liv. Den påverkar också de kvinnor som söker sig bort från sina misshandlande män. Jag besöker många kvinnojourer runt om i landet och gjorde det tillsammans med och från Gymnasieskolan i som praktiserar hos mig . Även då framkom problematiken och önskan om att ligga på vad gäller att skapa boenden. Det är inte bara brist på skyddade boenden – man vittnar om att man måste säga nej till två av tre sökande – utan också problem med utslussningsmöjligheter. Vad har bostadsministern för svar på denna effekt av bostadskrisen? 118 Statsrådet (MP): Tack för frågan, ! Bostadsbristen är ingenting som har hänt de senaste två tre åren, utan den har utvecklats . Vi har byggt i mycket lägre takt än befolkningstillväxten. står vi inför ett jätteproblem, och den här successiva utvecklingen måste hanteras. Det glädjande i situationen är att vi bygger betydligt mer än tidigare och har i storleksordningen dubbelt så många påbörjade lägenheter som , när vi hade en annan regering. Min bild är att det framför allt är genom att det finns ett större politiskt engagemang ute i kommunerna som det nu byggs betydligt mer. 119 (M): Jag blir förvånad över svaret. Det är inte den bild jag får från kvinnojourerna. Alliansen satsade mycket på att få fram åtminstone tillfälliga boenden – det tar ju tid att bygga – genom att möjliggöra andrahandsuthyrning. Regeringen har nämnt andrahandsuthyrning i sin budget men inte ändrat ett enda regelverk. Är bostadsministern beredd att göra det så att inte dessa kvinnor behöver flytta hem igen till sina misshandlande män? 120 Statsrådet (MP): Ja, vi kommer att lägga fram förslag som gör att vi kan använda det befintliga bostadsbeståndet mer effektivt. Det som bekymrar mig är att till exempel snarare har en politik där de vill dra tillbaka och minska insatserna. Vi har fattat beslut från regeringens sida om förordningar när det gäller investeringsstöd i nya hyresbostäder, som kan vara viktiga, på rimliga villkor för till exempel just utsatta kvinnor. Men det vill ta bort. 121 (S): Min fråga är till statsrådet . Ett område inom vården där det finns tydliga problem, inte minst i , är förlossningsvården. har flera blivande föräldrar hänvisats till andra län. Det är fortsatt barnmorskebrist, hög arbetsbelastning och bristande stöd efter hemgång från BB när det gäller till exempel amning och kvinnors psykiska och fysiska hälsa. Situationen är fortsatt ansträngd. Att inte hinna följa riktlinjer, att ha så mycket att göra att vården inte är patientsäker och att inte kunna ge bra handledning till studerande är på väg att bli normaltillståndet. Min fråga är vad regeringen gör för att komma till rätta med de problem som finns i förlossningsvården, eftervården och även annan vård som fokuserar på kvinnors hälsa. 122 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det finns som säger stora problem i förlossningsvården på olika håll i landet. Störst är problemen kanske här i , där det borgerliga styret har lekt experimentverkstad med bland annat förlossningsvården i form av att introducera marknadslösningar som har visat sig inte fungera. Från regeringens sida ser vi mycket allvarligt på situationen och gör därför en historiskt stor satsning på kvinnors hälsa och då särskilt på förlossningsvården. handlar det om en halv miljard som går till bland annat förstärkt kompetensförsörjning inom förlossningsvården men också till resurser som kan användas till bättre kunskapsspridning. En stor fråga som många kvinnor oroar sig för är förlossningsskador. Här vet vi att om den senaste tidens kunskap i större omfattning kunde användas i verksamheten skulle dessa skador kunna undvikas. Kriterierna för retroaktivt investeringsstöd 123 (M): Jag har en fråga till bostadsministern. har regeringen presenterat sitt förslag till investeringsstöd – ett stöd som är kritiserat av både bransch och forskning. Likväl har ni framhärdat. Emellertid blev jag mycket förvånad när jag hörde att ett av kriterierna för det retroaktiva stödet är att man ska kunna garantera att inte höginkomsttagare bor i de här lägenheterna . Jag ställer min fråga på grundval av det. Då måste man alltså kringgå köer. Ska människor tvingas flytta när de får högre inkomst? Är det här ett sätt att överge den generella bostadspolitiken? Min fråga till ministern är: Vad är det för bevekelsegrunder som har gjort att ni har kommit fram till detta resultat? 124 Statsrådet (MP): Det stämmer inte riktigt, det som säger. Det beslut som vi i regeringen har fattat handlar om två förordningar. En gäller från och framåt, ett investeringsstöd, och en gäller retroaktivt från den tid när löftet om att inrätta ett stöd för nybyggda hyresbostäder utställdes, vilket var . Det retroaktiva stödet ser annorlunda ut än det som är framåtsyftande. Det är det senare som syftar på. Det stödet innebär att det kommer att vara en blandad grupp av människor i de bostäder som byggs, men det kräver att de i kön som har störst behov också får större möjlighet att ta del av de här bostäderna. Bistånd till den demokratiska oppositionen i 125 (S): Min fråga är riktad till biståndsministern. ”Kanske kommer jag att mördas”, sa den etiopiske OS-löparen när han höjde och korsade armarna. Han gjorde det som en solidaritetshandling och en gest till stöd för dem som dödats eller fängslats efter protester mot den etiopiska regimen. Han ställde sig därmed i raden av människor som riskerar sitt eget liv för att uppmärksamma det som händer i just . Vad är det då som händer i ? Det pågår för tillfället ett öppet uppror i landet. Civila protester möts med artillerield. ger i bistånd till , förvisso inte direkt till regimen men ändå. Därför frågar jag biståndsministern hur hon ser på den våldsamma utvecklingen i och om hon ser någon möjlighet att använda en del av biståndet till att bygga upp en demokratisk opposition i landet. 126 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Regeringen delar absolut den oro som ger uttryck för när det gäller utvecklingen i och de våldsamheter som har skett i en del av landet. Mer än 400 har dödats i protester mot en landreform. är ett av de länder som fått vårt bistånd . Vi jobbar mycket med att stärka civilsamhället och demokratiska krafter. Det är en del av vårt bistånd. Den andra delen handlar om att hjälpa människor, framför allt kvinnor, att hitta ekonomisk sysselsättning. Man får också se det här i ljuset av och den svältkatastrof som har drabbat landet på grund av den fruktansvärda torkan. Vi för en kontinuerlig dialog med om det. Vi har också mycket starkt understrukit vår oro för den här utvecklingen, och vi för en dialog om de här frågorna. 127 (M): Min fråga går till vice statsminister . har föreslagit att ska indelas i sex olika regioner. Det är en process som har gått rätt snabbt. Förslaget kom och landade någonstans på bordet i alla våra kommuner och landsting. Man vill ha remissvar på förslaget . Arbetet pågår för fullt ute i våra regioner och kommuner för att komma med svar på förslaget. De kommer naturligtvis att titta på vilka effekter detta får på deras kommuner, landsting och regioner. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt kommer den ökade centralisering som vi kommer att se i våra regioner att skapa jobb och tillväxt i hela landet? Har man tittat på hela landets perspektiv, vad förslaget faktiskt innebär? Vi är ett av världens mest urbaniserade samhällen. 128 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. Jag tror att vi alla i riksdag och i regeringen står helt enade i vår omsorg för att hela ska kunna leva och att man ska kunna bo överallt i och få tillgång till de sociala samhällstjänster som alla har rätt till. Det vi tittar på nu är att tillförsäkra alla medborgare tillgång till den standard och den höga samhällsservice som man behöver ha. Sedan kommer vi naturligtvis att lyssna på remissinstanserna och på de orosfrågor som har rests, så att det ska bli så bra som möjligt. Ytterst handlar det om att effektivisera och se till att man kan ha ett bra liv i hela och få tillgång till goda samhällstjänster. Missbruket av parkeringstillstånd för funktionshindrade 129 (S): Min fråga går till infrastrukturminister . och framför allt sommaren var det en ganska livlig mediedebatt om parkeringstillstånd för handikappade. Många av oss är också kommunala företrädare och känner till den problematik som man har i många kommuner när det gäller hanteringen av detta. Då tänker jag närmast på möjligheten att förebygga missbruk. Jag vet att regeringen har jobbat med frågan . Den tidigare alliansregeringen jobbade också med den. Dessvärre kom det väl inte ut så mycket av det då. Men jag vet att det nu har skett saker och ting. Min fråga till infrastrukturministern är: Hur kommer man att kunna underlätta för kommunerna att stävja missbruk av parkeringstillstånd av personer som egentligen inte har behov av dem? 130 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är ett stort och växande problem, åtminstone som inte minst funktionshindersorganisationerna beskriver det. Det handlar om handel – att man säljer sitt korrekta parkeringstillstånd till sådana som inte behöver det – och om utländska falska tillstånd och så vidare. Det finns en flora av märkligheter där man, trots att man är fullt frisk och har möjlighet att parkera på en vanlig parkeringsplats och betala för det, utnyttjar den här möjligheten. har regeringen fattat två beslut som ska underlätta för kommunerna att stävja detta. Det första handlar om att vi höjer högsta tillåtna bötesbelopp för parkering med otillåtet tillstånd . Det syftar naturligtvis till att göra det mer avskräckande. Det andra, som kanske är ännu mer avskräckande, handlar om att kommunen nu får rätt att på bilinnehavarens bekostnad flytta bilar som har falska parkeringstillstånd. Då vill jag tacka deltagande statsråd och deltagande ledamöter för en aktiv och rapp frågestund. Frågestunden är därmed avslutad. § 13 (forts. från § 11) Svar på interpellationerna 2015/16:777 och 778 om ränteavdragen och återinförande av förmögenhetsskatt 132 (M): Vi debatterade förmögenhetsskatt och ränteavdrag innan vi gjorde paus för frågestunden. Precis innan vi gjorde det hörde vi finansministern hålla ett hyllningstal till svensk ekonomi. Jag kan inte mer än instämma. Det går väldigt bra för svensk ekonomi. Vad som är något märkligt är att vi hörde en finansminister som bara , när hon satt i oppositionen, beskrev svensk ekonomi som närmast i fritt fall. Men , efter det att hon har fått igenom sin budget och låtit den verka , vill hon på något sätt sätta bilden av att det är tack vare henne och hennes regering som det går så bra för . Det går bra för därför att vi hade en ansvarsfull alliansregering och också därför att vi hade en ansvarsfull socialdemokratisk regering med som statsminister, som genomförde viktiga strukturreformer som förbättrade näringsklimatet i , gjorde det mer lönsamt att arbeta och så vidare. Tittar man däremot på den här socialdemokratiska regeringen – som mer verkar ha idén att gå tillbaka och 70-talets socialdemokratiska förhållningssätt till politiken – ser man att det bara handlar om att höja skatterna och höja bidragen. Det finns ingenting i regeringens politik som faktiskt handlar om att strukturellt förbättra svensk ekonomi. Tvärtom får man skarp kritik från och , som båda menar att vi med regeringens politik talar om åtminstone 20 000 färre jobb strukturellt sett, alltså när man tar ut effekten av både högkonjunktur och lågkonjunktur. Det enda vi kan konstatera är att inte har kraschat svensk ekonomi under sin korta tid som finansministern. Det är väl bra, även om det som sagt finns mycket kritik mot den politik som har förts. Det gäller inte minst det faktum att man nu inte sparar i goda tider för att kunna möta dåliga tider. Men vad den här debatten specifikt handlade om var just förmögenhetsskatten och ränteavdragen. Vi vet ju att om förmögenhetsskatten skulle återinföras – vilket koalitionspartner driver starkt – kommer det att innebära att pengar flyr landet. Pengar som hade kunnat investeras i olika typer av verksamheter här i skulle lämna landet och göra nytta i någon annan del av världen. Ränteavdragen skulle kraftigt slå mot vanliga hushåll. Det är särskilt barnfamiljer som skulle drabbas. Finansministern har enligt medieuppgifter själv försökt verka för att minska ränteavdraget. Vi har haft miljöpartistiska statsråd som har sagt att det vore bra om vi kunde ta bort ränteavdraget. Framför allt är det som i budgetsamtalen trycker på i de här frågorna. Det skulle slå hårt mot svensk ekonomi. Det skulle slå mot konsumtionen, och det skulle ytterligare förstärka de negativa ekonomiska effekter som den här regeringen har bidragit till. Vi ska komma ihåg att det går bra för nu eftersom vi har en välskött ekonomi och har högkonjunktur. Men högkonjunkturen kommer inte att vara för evigt. Då gäller det att vi står rustade. Än så länge är allt som den här regeringen har gjort att försämra förutsättningar för att möta en kommande lågkonjunktur. När vi får höra svar från finansministern om att hon inte har några förslag beträffande förmögenhetsskatt och ränteavdrag, då vet vi att det brukar komma efteråt, för det är så det har fungerat. När hon sa att hon inte skulle införa bensinskatt, nagga och i kanten och höja skatten för vanligt folk hände det . 133 (M): Jag blir lite fascinerad både av finansministerns senaste inlägg och av vice statsministerns inlägg under frågestunden. Man berömmer sig för alla framgångar som har haft – att arbetslösheten sjunker och att sysselsättningen ökar. Till och med att andelen behöriga i gymnasiet har ökat förklarade vice statsministern med att regeringen har gjort så stora satsningar. Det är helt fantastiskt att resultaten för en människa som har gått i skolan på vänds till något helt annat, utan att regeringens politik ens har hunnit träda i kraft. Ändå tar man åt sig äran för detta. Det är helt fascinerande, tycker jag. Er budget har gällt . Alliansens budget har gällt . Det är ganska stor skillnad. Vi ska vara glada över, precis som beskrev här, att vi hade en så klok regering som förde en så bra politik. Det kan ni leva på i kanske till. Sedan får vi se facit på vad som händer. talade i valrörelsen om de tomma ladorna. Jag skulle vilja fråga henne om hon tycker att de har blivit mer välfyllda . , i en högkonjunktur, har vi underskott i statsfinanserna. Vi har också en negativ ränta. Vad ska vi ta till om vi får en ny körare i världsekonomin, som varnade för i finansutskottet? Vad ska regeringen göra då? Det finns inga marginaler över huvud taget. Dessutom: Hur blir det med garantin? Kan vi få ett uttryckligt löfte nu från om att det inte blir någon ny förmögenhetsskatt ? Det är väl lätt att då säga: Nej, det blir det inte. Jag lovar det. Kan vi få detta besked nu? 134 (M): I denna kammare kan kanske frågor om förmögenhetsskatt och ränteavdrag ibland kännas långt borta. Men sanningen är att så ser inte verkligheten ut för många väljare. För väldigt många människor i detta avlånga land är bostaden den största tillgången. Den största risken och kostnaden man har gäller också bostaden. För väljare med små marginaler råder en stor osäkerhet, och en oerhört stor stress skapas i vardagen när de inte vet vad som gäller från politiskt håll. Finansministern har här än så länge inte tydligt velat deklarera hur man ser på förmögenhetsskatten och ränteavdragen . Det är problematiskt. När finansministerns eget regeringsunderlag i högt och tydligt går ut och deklarerar och kräver både ett återinförande av förmögenhetsskatten och ett slopande av ränteavdragen skapar det såklart en enorm oro hos de många människor som inser att detta skulle slå oerhört hårt mot dem. De skulle få en ökad kostnad för sitt boende, och det finns också en stor potentiell risk för att detta boende kommer att räknas som en förmögenhet. De skulle få ta båda smällarna av en sådan förändring. Det spelar egentligen ingen roll om de får ta båda smällarna. Det räcker med att de får ta den ena smällen för att familjens ekonomi ska slås i spillror. Det skapar såklart en oerhört stor stress och press.