prot · H309112 · 2016-05-26 00:00:00 — SoU17 Avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården Punkt 2 (Översyn av den övre åldersgränsen) 2. res. 1 (KD, SD, C, L) 85 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 76 M, 23 MP, 2 C, 17 V 1: 42 SD, 14 C, 17 L, 12 KD Frånvarande: 15 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 6 C, 4 V, 2 L, 4 KD, 1 - (C) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. § 16 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU17 Ändring av en avvisningsbestämmelse i utlänningslagen Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Avgiftsuttag och tilläggsbelopp) 2. res. 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 76 M, 42 SD, 23 MP, 16 C, 17 L, 12 KD Frånvarande: 15 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 6 C, 4 V, 2 L, 4 KD, 1 - NU20 Ändringar i lagen om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler Kammaren biföll utskottets förslag. NU21 om regeringens hantering av risker i statliga bolag Kammaren biföll utskottets förslag. NU22 Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet Punkt 4 (Åtgärder för att stärka och värna upphovsrätten) 2. res. (M, C, L, KD) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 42 SD, 23 MP, 17 V : 76 M, 16 C, 17 L, 12 KD Frånvarande: 15 S, 8 M, 6 SD, 2 MP, 6 C, 4 V, 2 L, 4 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 17 (forts. från § 14) Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor (forts. TU16) 109 (C) replik: Med anledning av anförande och med huvudfokus på järnväg skulle jag vilja ställa en fråga utifrån det utspel som regeringsunderlaget gjorde . Som centerpartist förfäktar jag konkurrens och menar att det har bidragit till den effektivisering och det ökade utbud inom järnvägstrafik och kollektivtrafik som vi har bevittnat , då vi sedan 80‑talets början mycket systematiskt bedrivit en avmonopolisering av svensk kollektivtrafik och i synnerhet svensk järnväg. Detta har lett till konkurrens mellan flera operatörer, vilket i sin tur har lett till tillväxt i trafiken och effektiviseringar. Det har också lett till innovationer. Det här är en politik som det har rått en närmast bedövande parlamentarisk samstämmighet om i riksdag – ända till . Då kom ett besked från , alltså ett av regeringens underlagspartier, om att nu ska en annan tingens ordning råda. Statliga SJ ska beredas ett ett och ett halvt decennium långt monopol på delar av det svenska järnvägsnätet. Som jag sa i mitt anförande sänder det här såklart ut chockvågor både på tågmarknaden och hos våra samarbetspartner internationellt. är inte vem som helst, herr talman. är mycket inflytelserik i sitt parti och den främsta parlamentariska talespersonen i vårt land vad gäller kollektivtrafik och trafikfrågor. Mot bakgrund av det vill jag passa på att fråga: Kommer den politik som och gav uttryck för så sent som i går att göra avtryck i den infrastrukturproposition vi har att se fram emot inom kanske ? Det är ett viktigt besked. 110 (MP) replik: I den frågan måste jag göra eftersom förhandlingar mellan två partier inte sker via talarstolen här i kammaren. Det vi har gjort i vår vision om tågtrafiken är att dra lärdom av de länder som har byggt nya stambanor och etablerat trafik för dem. Såväl i som i och , på alla ställen, har man en långsiktig plan för tågtrafiken som ligger bakom ett uppdrag där man beställer tåg som passar till de nya spår man har. Det är ingen större poäng med att lägga 200 miljarder på ny järnväg om man inte kan trafikera den i de hastigheter den är byggd för. Det är också därför på KTH:s seminarium i går redovisade att man tittar på de lagändringar som behövs för att ha mer än ettåriga tilldelningar av tåglägen och för att ha framförhållning. Den som noggrant läser utredning ser att det även där finns förslag på att man först fastställer vilken tågtrafik man ska ha och sedan dimensionerar järnvägen efter det. Jag kan hålla med om att konkurrensen har varit bra för SJ. Jag tror inte att någon av oss skulle vilja ha tillbaka det gamla, väldigt byråkratiska SJ. Konkurrensen har SJ mått bra av. måste man inse att konkurrensen har vissa avigsidor. Det gäller brist på framförhållning och brist på investeringar i nya tåg – vi har ett skriande behov av nya tåg i . Det gäller brist på ansvar för funktionshindrade, som har svårt att få överblick över olika tågbolag. Det gäller brist på integrering av tidtabeller och så vidare. 111 (C) replik: Tack för svaret, ! Det blev lite förvirrat. Jag frågade inte hur kommit till slutsatsen att monopol är bättre än marknad – en uppfattning som jag för övrigt verkligen inte delar. Jag frågade inte alls det. Jag ställde min fråga mot bakgrund av att tillsammans med Socialdemokraterna ingår i den , en regering på vars näringsdepartement man i detta nu sliter med en utomordentligt viktig proposition som trafikutskottet ska hantera : infrastrukturpropositionen för de kommande elva årens investeringar i drift och underhåll av väg, järnväg, sjöfart etcetera i vårt land. Mot bakgrund av det ställde jag frågan: Kommer politiken i det utspel som regeringspartiet och gjorde om att monopolisera delar av det svenska järnvägssystemet specifikt för statligt ägda SJ att ta sig uttryck i den proposition har att hantera ? Det var det jag frågade om och ingenting annat. 112 (MP) replik: Jag måste återigen göra . Det är inte min uppgift att här recensera de diskussioner som pågår. Vi vill flytta fokus från järnväg till tågtrafik, för man har diskuterat kostnaderna för järnvägen utan att först diskutera fördelarna och poängerna med tågtrafiken. Det har man gjort i och på många andra ställen. Vi tror att man behöver vitalisera den industri som faktiskt finns kvar i . har ett väldigt ärorikt förflutet när det gäller att utveckla tåg och elektrifiering av järnvägen. Detta har blivit exportindustrier och gett många nya arbetstillfällen. Vill man ha nya arbetstillfällen, vilket vi ju har ett ganska stort behov av, måste man också diskutera tåg och inte bara järnväg. Tåg trillar inte ned från himlen, utan det måste vara någon som köper och beställer dem. X 2000 tog att utveckla. Jag vet inte hur det skulle ta att utveckla ett tåg , men någon måste ha i uppdrag att ta fram de nya tåg som behövs för att vi ska ha nytta av de nya stambanorna. Då handlar det inte bara om höghastighetstrafik utan också om storregional trafik, till exempel –, –och –. Vi måste diskutera vad vi behöver för tåg för detta. Sådant har vi sett när vi har varit ute och rest i olika länder. Det är dags att detta blir en diskussion som handlar om tåg och inte bara om ny järnväg. 113 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Vår största utmaning för framtiden är klimathotet. Transporterna står för en stor del av växthusgasutsläppen. talas det mycket om elbilar, men elen ska också tillverkas. Och innan alla bilar i världen drivs med el kommer det att dröja länge, görlänge. Transportsektorns klimatpåverkan måste tas på allvar. Det handlar faktiskt om vad vi lämnar över till våra barn och barnbarn, och därför måste vi öka medvetenheten och stärka attraktionskraften genom att lyfta fram fördelarna och det positiva med en bra och fungerande kollektivtrafik. Ingen kan göra allt, men många fler kan göra något. Om alla som kunde, skulle resa med kollektiva färdmedel, skulle det bidra till minskade utsläpp. En omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är möjlig och absolut direkt nödvändig. Det förutsätter ett samhälle där transporterna används på ett betydligt klokare sätt, genom en överflyttning av gods från väg till järnväg eller båt och ännu effektivare järnvägstransporter genom till exempel längre och tyngre tåg där så är möjligt. Vi talar mycket om vård, skola, omsorg och om arbete och fritid – nu ska vi tala om hur man tar sig dit och hur man kommer därifrån, det vill säga människors och varors mobilitet. Robust infrastruktur som spår och vägar, signalsystem och skyltar är förutsättningar för att trafikföretag ska kunna möjliggöra mobilitet. Sedan gäller det för operatörerna, trafikföretagen, att inse att de inte kör buss eller tåg, utan de kör människor och gods. Kollektivtrafik, människors mobilitet, ska vara till för alla, unga och gamla, de som rör sig lätt och de som rör sig med svårighet, de som förstår svenska och de som inte gör det. Listan på hur olika vi är kan göras lång. Det som förenar är att vi valt att resa tillsammans. Att resa tillsammans är både ekonomiskt, ekologiskt och inte minst socialt. För att detta ska vara möjligt, och för att vi ska uppnå de nationella och internationella miljö- och klimatmålen, är det nödvändigt att fler resor sker med miljömässigt hållbara transporter. Då menar jag bussar som drivs med naturgas eller naturligtvis tåg – tåg som har blivit alltmer populärt i takt med att människors mobilitet har ökat. För att det ska bli verklighet måste tågen gå som tåget. Så är det inte i . Järnvägarna är dåliga. Tågen är dåliga. Hela tågstrukturen skriker efter ett rejält omtag. Tillförlitligheten i tågtrafiken i dagens är anmärkningsvärt låg. Om ingen förseningsmarginal tillåts ankom av de planerade tågen 2015, enligt en rapport från Trafikanalys. Översätter man det till tid handlar det . Det blir nästan komiskt. Under beredningen av det här betänkandet kom jag själv för sent på grund av förseningar på järnvägen. Det var som en påminnelse om att vi inte får glömma resenärernas kritik och frustration utan att vi ska ta den på största allvar. Punktligheten på järnvägar är ett ständigt återkommande samtalsämne, inte bara på perrongerna. Frågan är hur länge resenärerna orkar. Risken är att både pendlare och resenärer som använder tåget och semestrar i stället väljer bilen. När av resenärerna inte litar på att tåget kommer väljer de bilen i stället. Då riskerar vi att få en utveckling mot både ökad trängsel på vägarna och mer utsläpp. Jag läste i en artikel med överskriften: Vad är klockan i när den är 12.00 i ? är svaret självklart, men var skillnaden i alla fall . Att vi har en gemensam tid i vårt avlånga land kan vi tacka tågtrafiken för. var faktiskt först i världen med att införa en enhetlig tid, och det är något vi kan vara stolta över. Därför är det av största vikt att tågen kommer även 2016. För att detta ska vara möjligt måste järnvägen kunna användas på det avsedda sättet och vara framkomlig genom att infrastrukturen underhålls och att vi åstadkommer ett fungerande järnvägssystem. Vad vill vi då? Regeringen prioriterar satsningar som ger fler jobb och ökad tillväxt. Därför investerar vi i pålitliga och välfungerande transportsystem. Förseningar och störningar i tågtrafiken ska mötas med ett kraftigt förstärkt järnvägsunderhåll. investerar vi i nya spår och vägar som leder till fler bostäder, bättre godstransporter och pålitlig arbetspendling. Resenärer och transportköpare ska kunna lita på att transportsystemet håller en hög kvalitet. Ett tillförlitligt och robust transportsystem i hela kräver att tillräckliga resurser avsätts för drift och underhåll. Som flera har vittnat om , har satsat för små resurser på drift och underhåll av järnvägssystemet, vilket är en bidragande orsak till dagens driftsstörningar och förseningsproblematik. Vi ska vända utvecklingen. Förseningar och störningar i tågtrafiken ska mötas med ett kraftigt järnvägsunderhåll. Därför satsar regeringen mer på förstärkt järnvägsunderhåll . Därutöver tillkommer en särskild satsning om för underhåll av spår i landsbygd. För att bidra till regeringens mål att ska uppnå EU:s lägsta arbetslöshet behöver också investera i nya spår och vägar. Det är en förutsättning för jobb och hållbar utveckling i hela . En proposition med förslag till politisk inriktning och ekonomiska ramar för vidmakthållandet och utvecklingen av transportsystemet planeras . Utbyggnad av en ny stambana för höghastighetståg samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäder utreds inom ramen för Sverigeförhandlingen. Parallellt med detta sker en översyn av alternativa finansieringsformer för infrastrukturinvesteringar. Bara planeras ca 2 miljarder för reinvesteringar och knappt 5 miljarder för basunderhåll i järnvägsanläggningen. Det är skillnad nu när vi har en socialdemokratisk och miljöpartistisk budget. Svensk järnväg är på rätt spår igen, även om det krävs mycket mer. Så här är det trots att det var en tom skattkista när vi tog över. De åtta åren av omvänd har satt djupa spår i våra skatteinkomster, då de generöst har delats ut i en omvänd fördelningspolitisk manöver. Man beskriver den här situationen bäst genom att låna ett citat av – men vi vänder på det: Aldrig har så få haft så många att tacka för så mycket. Här ser vi skillnaden i svensk politik. I stället för nya skattesänkningar öppnar vi för nya projekteringar som binder ihop vårt land. Ett tag trodde jag faktiskt att Alliansen var på rätt spår. Men i Alliansens första reservation läser jag följande: Vi anser att genom konkurrens på järnvägen kan konsumenterna få fler avgångar och lägre priser och därmed mer attraktiva järnvägstransporter. Vi menar även att konkurrens bidrar till effektivisering och ett utbud som är anpassat utifrån efterfrågan. Jag tolkar det som att konkurrens på spår är det enda som ni har att komma med. Det är ju så fullt att det är svårt att få fler tåg på den bana som är. Hur ska vi då få mer konkurrens på dagens spår? Var det inte därför ni tillsatte Sverigebygget eller, som det numera heter, Sverigeförhandlingen? Sedan gäller det Alliansens tredje reservation. Ni slog er för bröstet när ni diskuterade det här – ni har även upprepat det : Regeringen har gjort historiska ekonomiska satsningar på underhållet som en rad åtgärder har vidtagits för att säkerställa att resurser används ändamålsenligt och effektivt. Jag slår mig för bröstet . Vår regering har gjort en ännu större ekonomisk satsning på underhåll och fortsatt arbetet med att säkerställa att resurser används ändamålsenligt och effektivt. Ni verkar både från SD och från Alliansen ha glömt bort den budget efter valet som ni röstade ned, vilket innebar att regeringens satsning på järnvägsunderhållet fick skjutas fram. För vissa av våra företag i basindustrin finns det inga andra alternativ än järnvägen. Den måste bara fungera om nya jobb ska kunna skapas i . – ja, ni hörde rätt – är prislappen när det gäller vad förseningar och inställda tåg kostar samhället. För de pengarna skulle man kunna anställa 10 000 banarbetare, säger . Återigen: Ska vi klara jobben och klimatutmaningen behövs det en fungerande järnväg. Dagens kapacitetssituation är inte på något sätt godtagbar. För den som har åkt tåg någorlunda regelbundet är det uppenbart att det svenska järnvägssystemet inte fungerar som det ska. Ett första steg är att ta ett samlat grepp om underhållet så att det fungerar bättre. Därför anser vi socialdemokrater att bör ta ett tydligare övergripande ansvar för underhållet. Det bör de göra för att garantera att den egna underhållskompetensen inte går förlorad men också för att de är de enda som har helhetsbilden över det komplicerade system som järnvägen utgör . Det finns dessutom skäl utifrån närings‑, konkurrens- och regionalpolitik att tillmötesgå de åtgärder som ger ökade förutsättningar för en effektiv, samordnad och säker underhållsverksamhet. För mig är det ytterst märkligt att höra skandera att vi skulle socialisera underhållet av järnvägen. Det handlar inte om det. Det handlar om både resenärer och företag. Det handlar om att säkra jobb i järnvägsbranschen, säkra miljövänliga transporter och säkra effektiviteten i fråga om järnvägens reinvesteringsbehov och underhåll så att skattebetalarnas pengar går till åtgärdsinsatser och ingenting annat. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga några ord om kollektivtrafiken. Någon har tidigare i kammaren sagt: Om resenärer ska välja att resa kollektivt ska det gå rätt och tätt, och det ska vara snyggt och tryggt. Och jag har sagt: Det ska också gå fort med samma kort. Enligt utskottets mening är det angeläget att kollektivtrafikmarknaden utvecklas så att den svarar mot de transportpolitiska mål och principer som vi i har antagit. Kollektivtrafiklagstiftningen ska skapa förutsättningar för att öka det kollektiva resandet och även anpassas efter de förutsättningar som råder i hela landet. Ett kollektivt resande bidrar inte bara till ökad trafiksäkerhet och mindre trängsel utan framför allt till en mer miljömässigt hållbar utveckling. Jag vill passa på att tacka för ett bra arbete som uppföljningsgruppen har gjort. Vi har gjort en uppföljning av kollektivtrafiklagen. Lagen skulle bland annat leda till ett större utbud i kollektivtrafiken och en större valfrihet för resenärerna men har inte fungerat som det var tänkt, vilket rapporten visar. Resenärernas inflytande har inte nämnvärt ökat, trots att det nu i lag är inskrivet att det ska ske samråd med dem innan de regionala kollektivtrafikplanerna beslutas. Rapporten lyfter fram ett annat stort problem för resenärerna: bristen på information, särskilt i samband med olika störningar. Informationen brister mycket för dem som inte har möjlighet att själva skaffa sig den via internet samt för personer med olika funktionsnedsättningar. Uppföljningen pekar också på ett bristande ansvar för verksamheten vid stationerna, som framför allt drabbar resenärerna men också operatörerna. Tillgängligheten och servicen på stationer och hållplatser för personer med funktionsnedsättning är fortfarande ett stort problem. Däribland kan nämnas hur det är att köpa biljett. Det är nog så svårt om man inte vet hur man gör, för det står ingenstans. Och om batteriet i mobilen är urladdat kan man inte ringa och fråga. Prova på stationen i , så får ni se! I detta anförande instämde , , , och (alla S). 114 (M) replik: Man känner igen en sosse när man hör den här typen av bombastiska tal och kraftiga slagord. Det låter precis likadant som när jag debatterade mot under min ungdomsförbundstid. Det är många hårda ord, men det är väldigt lite innehåll. Jag kanske ska påminna om att det är han som företräder ett regeringsparti – han sitter inte i opposition. Visst, varje regering kan få en smekmånad, men det börjar bli dags att ta ansvar, herr talman. Till att börja med kan jag säga att jag är väldigt stolt över att pengarna till välfärden ökade . Jag är också väldigt stolt över att anslagen till drift och underhåll fördubblades tack vare att alliansregeringen tog makten. Men jag blir bekymrad när den här regeringen inte agerar. Man tar miljarder från företag och människor runt om i landet. Sedan ger man några allmosor tillbaka i form av miljoner – så är det alltför ofta. När det gäller järnvägen vägrar man att ta intryck av den stora utredning som har gjorts om järnvägens organisation, som alltså presenterades . Vi har inte sett någonting av det än så . När ska de där ute, experter och andra, få tycka till? När kommer det en gedigen remissbehandling? När ger regeringen svar på vad man tycker om en nationell underhållsplan? Jag undrar när man ska ge tydliga besked utifrån att experterna i utredningen säger: Nej, vi bör inte återförstatliga underhållet. Ska jag tolka senaste inlägg som att ni vill återförstatliga underhållet? Ska vi säga till alla privata entreprenörer ute på järnvägen att det nu är slut? Det var det Löfven sa i valrörelsen. Är det besked också? Ge gärna besked över huvud taget, ! Det vill svenska folket och de svenska företagen ha av en regering. 115 (S) replik: Jag kan direkt lugna : Jag har aldrig varit med i SSU. Det kan vara dialekten som gör att det låter lite starkare. Du säger att du är bekymrad, . Jag förstår att ni känner viss frustration när ni har suttit vid makten utan att kunna leverera någonting. Sedan kom vi. Ni röstade ned vår första budget, och detta till trots har vi levererat mer nu än vad ni gjorde under hela mandatperioden. Jag förstår frustrationen. 116 (M) replik: Det vore jätteintressant att veta vad det är ni har levererat. Jag vet att det första ni gjorde var att inskränka möjligheter att säkerställa att underhållsinsatser kommer ut i spåren genom att begränsa den anslagskredit man har. Enligt självt var det anledningen till att exempelvis insatserna i och aldrig blev av, även om ni gärna vill skylla på andra omständigheter. Jag tycker att det är fint att ni säger att ni vill satsa på järnvägen. Det krävdes en alliansregering för att någon skulle säga att underhållet är viktigt, och vi dubblerade pengarna till underhåll av järnvägen. Det är kul och bra att också denna regering inser det numera och inte längre bara vill klippa band och hamna på framsidan av tidningar när det gäller nyinvesteringar. Vi ska inte bara raljera över detta utan konstatera att problemet är att pengarna som satsas inte kommer ut i spåren. Det säger i sin utredning: fungerar inte på ett bra sätt. Det behövs en genomlysning av styrning, ledarskap och organisation. Det behövs en bättre kunskap om den anläggning som finns, och det behövs en underhållsplan. Här har vi en mastodontutredning på vårt bord, men det händer inget med den. Kan vi räkna med att det påbörjas en remissbehandling som vi sedan också kan dra nytta av i arbetet med den infrastrukturproposition som kommer ? Eller kommer regeringen att välja att bortse från alla de kloka slutsatser som finns i utredning? I så fall undrar jag varför. Beror det på att man är rädd för slutsatserna eftersom de inte går i linje med det själv sa i valrörelsen? Beror det på att utredningen är så tydlig med att ett återförstatligande är fel väg att gå? Eller är det något annat i slutsatserna som man inte delar? Varför ser vi inte att någonting händer? stora utmaning är inte bara pengar, utan det är även organisation. Där gör regeringen just nu ingenting. 117 (S) replik: Jag ska lugna och även på den punkten. Vi har varit tydliga. Staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande av underhållet av de svenska järnvägarna. Frågan bereds inom , och vi kommer att återkomma i närtid. 118 (C) replik: I mitt anförande ställde jag tre frågor till , Socialdemokraterna, som alltså är företrädare för det största partiet i samarbetsregeringen. En av frågorna fick vi just ett svar på: Den mycket omfattande Alexanderssonska utredningen om hur underhåll och drift av det mycket komplexa svenska järnvägsnätet ska hanteras bereds i . Tack – då vet vi det! Vi ser fram emot att mycket snart få se ett remissförfarande av detta. Man kan säga att en snigel framstår som ilsnabb jämfört med beredningshastigheten, men det är bra att det bereds. Jag kommer till min andra fråga. som gick, så sent som i går, gjorde det andra partiet i den regering företräder ett utspel. Du ingår i ett regeringsparti, , glöm inte det! Utspelet innebär att tågtrafiken i vårt land ska monopoliseras. Det statliga SJ ska erhålla ett monopol. Står Socialdemokraterna bakom den politiken? Det räcker med ett ja eller ett nej. Min tredje fråga gäller att vi i utskottet har fått besked om att signalsystemet ERTMS ger operatörerna skäl till oro. Har den rätt oroväckande information vi har fått oss till del i utskottet burits in på till ansvarig minister av regeringspartiet? Och vilket svar har i så fall som företrädare för Socialdemokraterna fått? Är han trygg i det beskedet? 119 (S) replik: Tack och lov är vi det största partiet, och det hoppas jag att vi fortsätter att vara. När det gäller ERTMS var jag på samma möte som du, . Jag delar den oro som framkom där. Det handlar om ett nytt signalsystem för hela järnväg – ett system som ersätter det slitna system och den anläggning som vi har . Jag tror att detta är frågor som vi inte får göra politik av. Det här måste hanteras på ett bra sätt. Vi lyssnar och tar till oss som vi gör när det gäller stora och viktiga frågor. Man måste hantera dem seriöst. Jag känner mig trygg i detta.