prot · H40947 · 2016-12-15 00:00:00 — Det kan vara så att man slås ut från ett arbete och när man ska söka sig ut på arbetsmarknaden inte har utbildning eller erfarenhet som gör att man kan ta de jobb som erbjuds. Med den analysen sätter vi socialdemokrater in en helt annan politik. Vi rustar de arbetslösa så att de kan ta de jobb som finns och som kommer. Därför, herr talman, lyckas vi – så enkelt är det. Det går bra för , herr talman. Det går också bra för en känd svensk hamburgerkedja. Jag tänkte att jag skulle använda den som ett exempel för att belysa skillnaden när det gäller politisk analys och åtgärder. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Den här svenska hamburgerkedjan går just nu så bra att man ska nyanställda 750 personer, de allra flesta unga. Detta gör man trots att det har blivit lite dyrare att anställa unga. Det är nämligen inte beroende på om det blir mer eller mindre dyrt som en hamburgerkedja anställer någon, utan det beror på om man kan sälja fler hamburgare. När det går bra i tack vare den socialdemokratiskt ledda politiken är det fler, ofta unga, som köper hamburgare. Då behöver man steka fler hamburgare, och då anställer man fler. Så ser analysen ut, och det är ju bara att lyckönska den kända svenska hamburgerkedjan till att vi har en socialdemokratiskt ledd regering, herr talman. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad och bidra till förbättrad matchning mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft. Att arbetsmarknadspolitiken ska främja mångfald och jämställdhet är självklarheter för oss socialdemokrater. Diskriminering ska motverkas. Regeringens mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det målet ska nås genom att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ökar. En väl fungerande arbetsmarknad som tar till vara människors kompetens och vilja att arbeta utgör grunden för välfärd. Regeringens arbetslöshetsmål är ambitiöst. Utmaningarna är stora, men det är en viktig del av regeringens jobbagenda, och det är en viktig del av vår arbetsmarknadspolitik. Matchningen på arbetsmarknaden ska förbättras. Bristen på arbetskraft är stor inom flera delar av den svenska arbetsmarknaden, och då är den socialdemokratiska analysen att vi ska rusta arbetslösa och satsa på utbildning och skola. Det är naturligtvis det kravet som finns. Alltför många ungdomar börjar sitt vuxenliv i arbetslöshet. Även om siffran sjunker nu är det naturligtvis viktigt att den sjunker ännu mer. Den grupp som har det svårt är de ungdomar som inte har en fullföljd gymnasieutbildning, ungdomar med funktionsnedsättning och ungdomar som är utrikes födda och har kommit sent till . Därför tar regeringen initiativ för att lösa arbetslösheten just för de här grupperna, och därför har man bland annat infört en så kallad 90-dagarsgaranti. Vi har ett stort antal asylsökande och ett snabbt växande antal i etableringsuppdraget, vilket innebär att vi måste satsa på att ge Arbetsförmedlingen resurser så att man kan se till att de som är nyanlända fort kommer i arbete och att en större andel går ut i arbete eller utbildning efter avslutad etableringsplan. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen får förutsättningar att möta denna utmaning, och det är vad regeringen gör i den här budgeten. Långtidsarbetslösheten är naturligtvis en fortsatt utmaning. Inflödet till fas 3 är nu stoppat. Som svar på frågor kan jag svara att man i stället ska erbjudas arbetsmarknadspolitik så att man kan komma tillbaka i arbete. Man ska inte parkeras i en åtgärd som inte leder någonstans, vilket var den tidigare regeringens arbetsmarknadspolitik. Som ni kunde höra i mitt replikskifte med är det där med mål och arbetslöshet intressant. Regeringen är tydlig med sitt mål: Vi ska ha lägsta arbetslöshet. Vi diskuterade mål lite grann, att 5 miljoner ska vara sysselsatta 2020. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Den målsättningen kan man naturligtvis reflektera lite över. Jag konstaterade i mitt replikskifte att det motsvarar samma nivå som när tog över 2006, vilket man då kallade massarbetslöshet. Man kan fortsätta att reflektera över dessa siffror ett tag, och då kan man konstatera att , vår arbetsmarknadsminister som sitter här, i princip redan har uppnått mål. Som ni hörde mig berätta här har SCB i sin mätning mätt upp 4 947 000 sysselsatta. Det är snudd på att det mål som ville nå är nått på mindre än , och , herr talman, var vi faktiskt över målet – mätte SCB 5 059 000 i sin arbetskraftsundersökning. fixade alltså fyraåriga mål på halva tiden. Men vi socialdemokrater vill så mycket mer, och därför yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandena AU2 och AU4. 223 (L) replik: Jag har en fundering. argumenterar för att det är tack vare den nuvarande regeringen som skolresultaten har höjts i svensk skola. Statsrådet själv lovade att rädda den svenska skolan , och är väl förmodligen den enda som biträder den uppfattningen. har jag inte sett någon från Socialdemokraterna på fullaste allvar mena att det är tack vare regeringens återställare som skolresultaten har höjts för de elever som började skolan 2006 och därmed var den första gruppen som gick igenom Alliansens skola efter de reformer vi gjorde. Det är för mig en något märklig hållning. Då är det väl i så fall bättre att är uppriktig och säger att de reformer som alliansregeringen genomförde på skolområdet har bidragit till att skolresultaten har höjts och att det är bra. Jag tycker att det är fantastiskt roligt att svenska elever presterar bättre i skolan, men de här eleverna började skolan 2006 och är därmed den första grupp elever som har genomgått svenskt skolväsen med de förändringar som alliansregeringen och inte minst mitt eget parti gjorde. Vi gjorde den största satsningen på svensk skola med en ny läroplan, nytt betygssystem, tidigare betyg, nationella prov från årskurs tre och så vidare. satt här och tryckte på den röda knappen på varenda reform. är reformerna genomförda, och resultaten blir bättre. Då har mage att ställa sig i talarstolen och hävda att detta på något sätt är regeringens förtjänst. Moral är bra, herr talman, men dubbelmoral behöver inte vara dubbelt så bra. får gärna förklara detta. 224 (S) replik: Det är inte så svårt att förklara. Jag inledde mitt anförande med att beskriva den värld som vi lever i, och i är det så att skolresultaten stiger, arbetslösheten sjunker och byggandet av nya bostäder når rekordnivåer. Det är den miljön vi befinner oss i , och med utgångspunkt i detta beskriver jag regeringens arbetsmarknadspolitik, eftersom de här tre delarna hänger ihop. Om vi inte satsar på skolan som vi socialdemokrater gör nu kommer vi att få problem på arbetsmarknaden framöver. Om vi inte ser till att det byggs bostäder kommer det att vara ett hinder för en fungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Jag sätter en bild av den miljö och situation som befinner sig i, och den bilden är utgångspunkten för mitt anförande, herr talman. Det är inte konstigare än så. Vi prioriterar de här delarna. Utbildningen är en viktig del i att bekämpa arbetslösheten, och då är det självklart viktigt att vi satsar på skolan. Jag har därför lite svårt att förstå förtvivlan över den positiva situationen. Även om man sitter i oppositionen borde man kunna vara glad över att det går bra för landet, vårt gemensamma land som vi alla här är medborgare i och som vi förhoppningsvis, även om vi har olika politiska ingångar och perspektiv, känner glädje över när det går bra. Att skolresultaten stiger, arbetslösheten sjunker och byggandet av bostäder når rekordnivåer är bara en korrekt beskrivning av hur det ser ut i . 225 (L) replik: Skiljelinjen här handlar inte om huruvida man tycker att det är bra eller dåligt att svenska skolelever presterar bättre. Det är klart att vi alla tycker att det är fantastiskt bra! Det är väl alla nöjda med. ställer sig i talarstolen och slår sig för bröstet och menar att det är tack vare den nuvarande regeringen, vilket är ett helt absurt påstående med tanke på att de elever som har presterat bättre är de som började i skolan . Då stod mig veterligen inte parti vid rodret. Det blir lite magstarkt. Samma sak gäller bostadsbyggandet. Det är klart att efter markanvisning, överklaganden och annat sätter byggandet igång. Men de besluten kan ju ha fattats . använder sitt anförande till att argumentera för varför Alliansens politik i alla delar var dålig. Men det är ju bevisligen den politiken som har inneburit att svenska skolelever presterar bättre . får därför gärna förklara vad det är han vill lägga om i skolpolitiken. Vad är det som anser är dåligt och vill ändra på? Vi kan väl ändå vara överens om att vi ska vara glada över att svenska skolelever nu presterar bättre. Då ska man väl vara stolt över de förändringar som har gjorts och som har lett fram till detta. 226 (S) replik: Återigen: Detta är en beskrivning av den miljö som vi befinner oss i i . Det är en korrekt beskrivning, och jag har inte riktigt förstått irritation över det. Låt mig förklara bakgrunden lite mer. Om vi ska kunna upprätthålla en arbetsmarknadspolitik måste vi naturligtvis ha en utbildningspolitik som fungerar. Den regering som tillhörde underlaget för i den här kammaren satsade mer på skattesänkningar än på skolan. vänder vi detta och satsar pengar på skolan. Det gör vi därför att vi vet hur viktigt det är för att vi ska lyckas med arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Det handlar om den grupp unga som jag talade om i mitt anförande. Det är de som står utan gymnasieutbildning, och det är de som blir långtidsarbetslösa unga. Om vi inte går in och gör rejäla satsningar i skolan, som vi socialdemokrater gör, kommer vi inte att få stopp på flödet av ungdomar som går ut utan gymnasiebetyg. Vi måste göra en skolsatsning för att kunna hantera arbetsmarknadspolitiken. Det var logiken i mitt anförande. Det är likadant med bostadsbyggande och de övriga delar som är positiva här i . Vi satsar nu ordentligt med pengar på bostadsbyggande, vilket Alliansens partier inte vill göra. Ni är emot våra förslag där vi satsar på bostadsbyggande. Då kommer ni naturligtvis inte heller att klara av den utmaning vi har att bygga de bostäder som krävs. Det handlar dels om att få bostäder åt folk, dels om att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Bostäder är en del av samhällsplaneringen som kanske inte är lika viktig som skolan men som kommer som nummer två efter den för att man ska kunna få en arbetsmarknad som fungera. 227 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i de båda betänkandena. Regeringens investeringar i det svenska samhällsbygget för fler jobb, bättre skolresultat, snabbare klimatomställning och stärkt välfärd är en förutsättning för att ska vara ett hållbart samhälle. Ekonomin utvecklas åt ett positivt håll, arbetslösheten sjunker och sysselsättningen ökar starkt. Bostadsbyggandet ökar, och nya företag kommer till. vill jag påpeka att trots den positiva utvecklingen kvarstår samhällsproblemen, som måste bekämpas. Arbetslösheten bland utrikes födda är fem gånger större än för inrikes födda. Arbetslösheten är fortfarande hög för unga, nyanlända, äldre och människor med funktionsnedsättning. Stöd i olika former och omfattning krävs för att öka deras möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är ojämnt fördelad i befolkningen. Vilken bakgrund man kommer ifrån spelar allt större roll för ens framtidsutsikter som efterfrågan på arbetskraft är hög och över 100 000 jobb väntar på att bli tillsatta. Matchningen behöver förbättras. Arbetsförmedlingen ska fungera som en nyckelspelare för att öka matchningen på arbetsmarknaden. Det är en myndighet som har fått mycket kritik , och det har funnits både befogad och obefogad sådan. Det gläder mig dock att Arbetsförmedlingen har vidtagit en rad olika åtgärder för att modernisera och förstärka myndigheten och dess verksamhet. En viktig del av Arbetsförmedlingens pågående utvecklingsarbete är att myndighetens ledning och huvudkontor inte längre i detalj ska styra den lokala verksamhetens arbetssätt och prioriteringar. I stället ska chefer och handläggare på regional och lokal nivå få större utrymme att avgöra vad som behöver göras och hur utifrån de övergripande målen, regelverket och, självklart, de lokala förutsättningarna. Syftet med den pågående omläggningen av arbetsmarknadspolitiken är att förbättra matchningen. Arbetsmarknadsutbildningen behöver förbättras så att den i större utsträckning leder till ett arbete efter avslutad utbildning och kan motverka bristsituationer när det gäller arbetskraft på arbetsmarknaden. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Regeringen har avsatt medel för att införa ett studiestartsstöd som syftar till att öka rekryteringen till studier bland vissa arbetslösa i åldern 25–för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Myndighetens verksamhet behöver anpassas mer till arbetsgivarnas behov, eftersom det är där arbetena i slutändan finns. Det finns några röster bland oppositionen som på olika sätt argumenterar för att sänka ingångslönerna för att underlätta nyanländas eller ungas etablering på arbetsmarknaden. Enligt rapporten till full sysselsättning och rättvisare löner verkar det inte finnas några tydliga samband mellan låga löner och en ökad sysselsättningsgrad. tycker att det är viktigt att ett arbete leder till trygghet. Det är viktigt att kunna försörja sig utan att bli bidragsberoende, att ha ett jobb med en lön som går att leva på, att ha makt över sitt eget liv och, framför allt, att alla ska kunna få förverkliga sina drömmar. 228 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Vi har en utveckling på arbetsmarknaden som på många sätt är mycket god. Men vi har också stora utmaningar på arbetsmarknaden. Det gäller att kunna se båda dessa perspektiv så att man sätter in åtgärder på de områden som inte fungerar, medan man gynnar dem som redan fungerar väl. har mycket stark tillväxt. Vi sticker ut i omvärlden med vår höga tillväxt. Bnp växer, och det växer till nya jobb. Det beror självklart på en god konjunktur, men det beror också på att det privata näringslivet gör mycket stora investeringar. Man tror alltså på och på utvecklingen och vill investera i nya jobb, och för den delen också i forskning och utveckling i . Det beror också på stora offentliga investeringar från såväl staten som kommunerna och landstingen. Uppenbarligen finns alltså en tilltro till tillväxten i . Det är uppenbart att många vill anställa. Så många vill anställa att vi har brist i nästan alla yrken som finns registrerade i Arbetsförmedlingens kodsystem. Uppenbart är att många också vill behålla arbetskraft som är äldre. Sysselsättningsgraden för dem som är över 55 är den som ökar allra mest. Många vill anställa utrikes födda, för också bland dem ökar sysselsättningsgraden starkt. har den högsta sysselsättningsgrad som har uppmätts i . En del saker går alltså uppenbarligen alldeles rätt väg. Vi har dock också stora utmaningar. Alla kommer inte med. Vi har en tudelning på arbetsmarknaden där många människor lämnas efter. Vi har lyckligtvis en situation på svensk arbetsmarknad där i princip alla människor finns med. Vi har rekordhög sysselsättningsgrad, men vi har också en besvärande hög arbetslöshet. När vi ser på dem som lämnas efter ser vi att det rör sig om människor med en bristande utbildning, ofta en funktionsnedsättning och ofta i – eller så har de av andra skäl haft svårt att ta sig in och kanske aldrig någonsin har kommit in på den svenska arbetsmarknaden. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vi har också betydande risker när det gäller tillväxten, och det är bristsituationen. Allt fler arbetsgivare upplever att svårigheten att rekrytera personal med rätt kompetens riskerar att hämma tillväxten både ekonomiskt och när det gäller nya jobb. Det här är naturligtvis sådant vi måste åtgärda. Det finns ett område där jag tycker att regeringen och jag själv självkritiskt måste konstatera att vi inte har nått tillräckligt långt, och det är utbildning. Regeringen har satsat stort på fler utbildningsplatser, men det är fortfarande ganska få som deltar i utbildning. Inte minst gäller det nyanlända. Det är 5–som efter etableringsuppdraget går vidare till reguljär utbildning, och jag tycker att det är en mycket låg siffra. Det brukar ofta sägas att utbildning inte löser allt. Jag håller med om det, men utbildning skulle kunna lösa och underlätta situationen för fler än 5–av de nyanlända, inte minst när vi ser på den utbildningsbakgrund som många har med sig när de kommer till . Det är alltså ett område där vi behöver göra mer för att fler ska komma in. Vi behöver också göra fler saker när det gäller att få mer av arbetsmarknadspolitik i utbildningspolitiken och mer av utbildningspolitik i arbetsmarknadspolitiken. Dessa behöver närma sig varandra för att vi ska klara de bristsituationer som finns. Jag tänkte när jag lyssnade på mina motdebattörer, inte minst när jag lyssnade på min företrädare , att det finns anledning att påminna om varför det är jag som är arbetsmarknadsminister och inte . Det är för att den gamla regeringen misslyckades med just jobben. Det var precis på den punkten som väljarna gav den gamla regeringen underkänt. Vi hade en situation där ungdomsarbetslösheten var så hög att vi fick EU-stöd trots att regeringen satsade oerhört stora resurser – över 20 miljarder – i subventioner för anställning av ungdomar, vilket uppenbarligen inte fungerade. lyssnade jag här på . Jag tycker nästan lite synd om , herr talman. Man bekymrade sig om att man tyckte att Socialdemokraterna hade bristande kompetens i opposition. Men väljarnas bekymmer var kanske att regeringspartierna hade bristande kompetens i regeringsställning. Det var faktiskt det som resulterade i att man inte klarade jobben. säger sig bekymra sig om personer som står långt från arbetsmarknaden. , i det förslag som ligger på bordet, herr talman, drar man ned med 1 miljard på personer med funktionsnedsättning i och med lönebidragen och . Jag tycker att det rimmar ganska dåligt med att man bekymrar sig om dem som står längst bort från arbetsmarknaden. bekymrar sig över att arbetsmarknadsutbildningen har dåligt resultat. När tog över fick av dem som gick arbetsmarknadsutbildningar jobb efteråt. När lämnade var vi nere på en nivå där arbetsmarknadsutbildningen hade noll eller nästan negativ effekt. Så mycket hade man försämrat arbetsmarknadsutbildningens funktionssätt. vänder det uppåt, men det är lite märkligt att man först nu bekymrar sig om arbetsmarknadsutbildningens kvalitet när det var man själv som gjorde den stora förändringen. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Kanske mest anmärkningsvärt, herr talman, är detta att vill sänka a-kassan. Arbetslöshetsförsäkringen ska sänkas med motiveringen att människor då ska få större incitament att ta arbete, medan de nyanlända som får etableringsersättning ska få dubbel ersättning för att få incitament att ta ett arbete. Hur går detta ihop? Varför funkar sänkt ersättning bra för vissa grupper av arbetslösa, medan dubbel ersättning är det som stimulerar andra grupper av arbetslösa att ta ett jobb? Jag tycker att det hänger dåligt ihop. Min långa talartid har gått åt. Det finns mer att säga, men jag ska respektera talartiden. Jag vill avsluta med att önska mina meddebattörer – de jag inte träffar på de spännande interpellationsdebatterna som vi ska ha här då – god jul. Avslutningsvis vill jag också säga, herr talman: har bytt riktning. Vi har lämnat skattesänkningar som ledde till arbetslöshet. har vi en politik som går mot jobb och rättvisa. 229 (M) replik: Jag tycker att det är anmärkningsvärt, eller intressant kanske, att arbetsmarknadsministern använder halva sin talartid till att tala om politik och ställa frågor från talarstolen i stället för att berätta vad man nu tänker göra när man har ansvar för det som faktiskt inte fungerar så väl. Arbetsmarknadsministern brukar ju säga att arbetsmarknadspolitiken ska bedömas efter resultaten. Det tycker jag är klokt. Om vi då tittar på resultaten och just arbetsmarknadspolitiken – mycket av det som arbetsmarknadsministern talade om innan handlade inte om just det – kan vi fråga oss vad som har hänt under de här två åren. Vad är resultaten av det man har lovat? Som jag nämnde tidigare lovade Socialdemokraterna 52 000 traineejobb och extratjänster i valrörelsen. Resultatet är sammanlagt av målet. Tittar vi på Arbetsförmedlingen ser vi att validering av yrkeskompetensen nu saknas och framöver för de nyanlända. Det är helt enkelt så att man har skjutit på arbetsmarknadsutbildningar för miljardbelopp på grund av ett haveri av upphandlingen av arbetsmarknadsutbildningarna. Tittar vi på resultatet på Arbetsförmedlingen ser vi att man fortfarande behandlar män och kvinnor olika. Man ger män insatser i en betydligt högre utsträckning än kvinnor. Mitt i en högkonjunktur är resultatet att det är fler långtidsinskrivna på Arbetsförmedlingen än det var när arbetsmarknadsministern tillträdde. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: Om det nu är så att man ska bedömas efter resultat när man har ansvar, är arbetsmarknadsministern nöjd med resultaten som jag nu har nämnt? 230 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik: När det gäller debattformen debatterar vi två politiska alternativ som står mot varandra, och det är väl rimligt att de två alternativen jämförs. Jag tror att de som lyssnar på debatten vill det. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Jag är på inget sätt nöjd med utvecklingen, och jag tror att det framgick av mitt anförande. Vi är på väg i rätt riktning, men det finns mycket stora utmaningar att ta itu med. Det finns också områden som inte har levererat så väl som jag hade önskat, och det gäller framför allt satsningarna på utbildning. Satsningarna finns, men antalet människor som deltar i dem är fortfarande för litet för att vi ska klara de utmaningar vi har. Däremot skäms jag inte över att vi inte har hur många människor som helst i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är inte huvudsyftet med arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken är till för att arbetsmarknaden ska fungera så väl som möjligt. Huvudpolitiken för att få fram fler jobb och bekämpa arbetslöshet handlar om att göra så att arbetsgivare kan och vill växa och anställa. Det är det som sker just nu i . Men arbetsmarknadspolitiken behövs, och det behövs också riktade insatser framför allt för dem som står längst bort från arbetsmarknaden. Insatser som inte fungerar så väl som de borde får man ändra, för det är alltid verkligheten som är facit. 231 (M) replik: Tack för svaret på de frågorna, arbetsmarknadsministern! Jag kan bara konstatera att man absolut kan debattera på olika sätt. Jag ägnade den stora delen av mitt anförande åt att berätta vilka reformer som vill se för att svensk arbetsmarknad ska fungera bättre. Jag hörde inte mycket av det från arbetsmarknadsministern. Jag vill ställa en fråga till om resultat. Jag vet att det var viktigt för Socialdemokraterna av avskaffa sysselsättningsfasen, och jag har respekt för att man tog det beslutet. Det jag bekymrar mig över är att man avvecklar det innan man ger människor nya, vettiga och meningsfulla aktiviteter och insatser. Vi får nu rapporter från Arbetsförmedlingen om att många är, som nämnde innan, i inaktivitet. Man har faktiskt ingen insats alls. Vi får höra från ideella organisationer som har varit med och bidragit på ett förtjänstfullt sätt, till exempel i sociala företag, att många nu är hemma och helt glöms bort.