prot · H40937 · 2016-11-30 00:00:00 — Då ska vi räkna bort avgifter, skatt och allt annat. Det blir inte många kronor kvar för fyra till fem timmars jobb. De människorna klagade på färdtjänstupphandlingarna. De menade att det var ännu sämre villkor i färdtjänsten i . Jag kunde inte se dem i ögonen när de beskrev den verkligheten, för det är vårt beslut och ni som har makten. Det är inte någon annan som fattar beslutet. Det är riksdag som fattar beslut om vilka krav som ska ställas i samband med färdtjänstupphandlingar. Det är de som kör taxi och de som ska ta hand om våra äldre och sjuka som betalar priset. Regeringen utgår från en grundläggande princip. I ska svenska löner och villkor gälla. Utländska företag får gärna komma hit, men då får de följa svenska löner och villkor, svenska lagar och nivåerna i svenska kollektivavtal. Det är vad vi ska säkerställa. Det minsta vi kan göra om vi står upp för svenska löner och villkor är att vi när våra skattepengar används till att köpa tjänster och byggentreprenader ska ställa krav på att de företag som får offentliga kontrakt också erbjuder löner och villkor i enlighet med svenska lagar och kollektivavtal. Regeringen tillsatte en utredning med en ordentlig process direkt efter maktskiftet. Utredningen tog fram ett förslag som gick ut på att vi skulle ställa krav på arbetstid, semester och lön enligt nivåerna i svenska kollektivavtal. Vi remitterade det förslaget. Det kom fram massor med synpunkter. Framför allt från fackligt håll ville de att man också skulle inkludera försäkringar och tjänstepensioner. Då tog vi fram ett justerat förslag, som också remitterades. Det kom synpunkter om att förslaget inte skulle omfatta alla utan bara svenska företag. Vi såg att det är orimligt. Vi ska ha krav som gäller både utstationerad arbetskraft och svensk arbetskraft. Det ska vara exakt samma krav. Därför tog vi bort tjänstepensioner och försäkringar från det obligatoriska området. Dessutom sa vi: Det måste vara exakt samma krav på utländsk och inhemsk arbetskraft. Därför justerade vi förslaget så att det blev krav på lägstanivåerna i kollektivavtal så att vi också kan ställa krav på utstationerad arbetskraft. Nytt regelverk om upphandling Det kom synpunkter om att det finns problem för små företag som inte har kollektivavtal. Då säkerställde vi att vi ska ha regler som tydliggör att vi aldrig ska ställa krav på tecknande av kollektivavtal. Det finns i andra länder, men vi ställer inga sådana krav. Man ska bara följa lägstanivåerna i kollektivavtal när det gäller lön, arbetstid och semester. Det sas att det ändå kan skapa problem för småföretagare. Man måste kunna tillämpa villkor från alternativa kollektivavtal. Då justerade vi förslaget en gång till så att man också ska kunna tillämpa alternativa kollektivavtal. Sedan kom Lagrådet med sina synpunkter. Då justerade vi förslaget en tredje gång. Det förslag som ligger på bord är ett välavvägt förslag som har justerats för att anpassas till de särskilda behov och villkor som svenska småföretag har. Vi vet vad som händer om ni röstar ned förslaget. Då fortsätter den sociala dumpningen i upphandlade verksamheter. Det kommer inte att bli någon skillnad. Då kommer vi fortsätta att läsa om färdtjänstupphandlingar för . Jag vill avslutningsvis rikta en uppmaning till , och alla andra i den här kammaren. Ni har på er. Om ni inte tror på vår bild att det finns att det finns social dumpning i upphandlade verksamheter: Häng med! Häng med till taxiremoten och kön utanför . Jag hänger gärna med. Jag ställer in mina aktiviteter . Då ska vi möta de taxiförarna, och debatten ska föras inte med mig utan med dem som drabbas och får betala priset för voteringen . Jag står tillgänglig för att tillsammans med er besöka dem som betalar priset för den sociala dumpningen i upphandlade verksamheter. Förhoppningsvis får det er att rösta annorlunda i voteringen. 34 (C) replik: Jag tänkte ställa lite frågor. Statsrådet har lyssnat på fackets synpunkter, fört in dem i lagstiftningen och har sedan fått backa lite grann. Har statsrådet lyssnat på Lagrådets och synpunkter och andra remissinstanser fullt ut, eller har man gjort en liten anpassning? Hur har det skett? Jag vill återigen säga att jag, och övriga allianspartier inte står bakom social dumpning. Vi tycker att det ska finnas sjysta villkor. Det är synd att det målas upp en konfliktnivå om att halva skulle vara emot bra villkor på arbetsmarknaden, för så är det inte. Vi har också lagt fram ett tillkännagivande där vi vill se att statsrådet kommer tillbaka med en tillämpning som säkerställer det. Det vore så enkelt om det var svart och vitt. skrattar lite grann här i bänken om att vi inte står för det. Vi står för det, men det är lite komplicerat. Precis som beskrev vill vi hitta en kompromiss. Det har funnits tid. Men vi har inte fått möjligheten att hitta den kompromissen. Nytt regelverk om upphandling Jag kan undra: Söker man en konflikt från regeringen? Är det därför man kör plakatpolitiken? Jag kan tycka att det blir en obehaglig debattnivå. Jag vill inte jämföra med den amerikanska nivån, men jag vill inte att vi närmar oss den nivån över huvud taget. Kan vi inte hitta en samtalston där vi försöker hitta bra villkor som minskar den sociala dumpningen? 35 Statsrådet (S) replik: Jag vill återigen understryka att jag tror att och menar allvar när de säger att de är emot social dumpning, men det måste också leda till beslut som förändrar lagstiftningen. Där verkar det vara fel besked om hur man ska rösta vid voteringen . Jag ska också ge rätt i att det inte är lätt att följa den här processen. Detta är ju det största lagstiftningsprojektet i modern svensk historia, med 1 000 paragrafer. Det är fyra paragrafer vi talar om , men det är klart att det är svårt att hänga med i turerna. Nej, vi har inte gått facket till mötes. Tvärtom är fackförbunden missnöjda med att vi inte inkluderade tjänstepension och försäkring i de obligatoriska kraven. Det ville de, men vi gick dem inte till mötes. De är också missnöjda med att vi lägger oss på lägstanivåerna i kollektivavtalen. Vi gör dessa ändringar för att vi vill ha exakt samma krav för inhemsk och utstationerad arbetskraft. Då måste man fokusera på lön, semester, arbetstid och lägstanivåerna i kollektivavtalen. Det är så vi har konstruerat det. Ja, vi har definitivt gått företagarorganisationernas synpunkter till mötes. Vi har justerat förslaget. Det öppnar för tillämpning av alternativa kollektivavtal. Vi har lagt fram krav på lägstanivåer. Vi har också sagt att om man inte kan fastställa lönen ska man inte ställa några krav över huvud taget om de inte framgår av kollektivavtalen. Det är alltså definitivt ett förslag som är justerat utifrån de synpunkter som har kommit fram och som handlar om kollektivavtalslösa företags villkor. Till skillnad från det danska upplägget, med hänvisning till 94, ställer vi inget krav på att man ska teckna kollektivavtal, utan man ska endast följa villkoren i de här delarna. Jag hoppas definitivt att det blir en förändring i beteendet hos oppositionspartierna, dels för att problemen finns på riktigt och för att vi måste göra något åt dem, dels för att kräver att vi ska säkerställa att man i offentliga kontrakt ska följa villkoren enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal. Annars är det alltså ett brott mot . 36 (C) replik: Jag tror också att det finns stora möjligheter att hitta en kompromiss här. Då kanske man inte ska anklaga motparten för ett felaktigt beteende. Vi har en annan syn på hur detta bör göras. I grunden tycker vi inte olika, utan det ska vara sjysta villkor både för arbetstagare och för småföretagare i . Där är det viktigt att man tar hänsyn, och vi tycker inte att man har gjort det. Därför önskar vi ge ett tillkännagivande om att statsrådet kommer tillbaka, samtalar med oppositionen och hittar en bra kompromiss. 37 Statsrådet (S) replik: Nytt regelverk om upphandling Tack för beskedet, ! Jag hoppas att det också påverkar beteendet i voteringen. Sedan vill jag understryka en sak: Denna regering och denna proposition sätter nu stopp för den illojala och osunda konkurrens som bönder och livsmedelsproducenter har utsatts för . Jag blev så otroligt provocerad när man läste rapporterna om att svenska grisbönder gick i konkurs som kommuner och landsting köpte griskött från . skriver vi in i propositionen att man ska ställa krav i enlighet med den lagstiftning vi har i vad gäller djurskydd. Det innebär att vi slutar diskriminera svenska bönder. Det är jag väldigt stolt över. Jag kommer ihåg att jag själv som riksdagsledamot ställde frågor till min företrädare, som var ansvarig för de här frågorna i den förra regeringen, och kritiserade regeringen för att man inte agerade. är jag stolt över att vi har lagt fram en proposition som tydliggör möjligheterna att ställa krav på djurskydd i enlighet med den svenska lagstiftningens nivå. Men det blir lite märkligt om nu beslutar om att ställa krav på djurskydd men inte på löntagarnas rättigheter. Det blir svårt att förklara detta för löntagare: Ja, vi i regeringen gjorde vad vi kunde för att skydda svenska bönder och djurskyddet, men de som arbetar i upphandlade verksamheter ska inte ha rättigheter. Jag hoppas att den här diskussionen leder till att också oppositionspartierna tänker om, gör rätt och ställer krav på sjysta villkor också i svensk lagstiftning. 38 (S): Jag är inte ledamot av finansutskottet utan av trafikutskottet och tänkte därför från trafikutskottets sida komma med några synpunkter på detta ärende. Man kan ju fråga sig varför en taxichaufför ska tvingas köra för en lön på . När dessutom körningen är upphandlad färdtjänst blir frågan än mer berättigad. Men, säger vän av ordning, det är väl bara att vägra köra? Nej, riktigt så enkelt är det inte. När taxichaufförer som var utsatta för denna lönedumpning vägrade köra och protesterade mot förhållandena blev de utan körningar. De blev utan jobb. Jag ska inte här i talarstol hänga ut det företag som står för denna lönedumpning, men jag kan konstatera att det är det största i branschen. Nog borde väl alla rättskaffens människor inse att detta inte är ett okej sätt att agera på från företagets sida? Det är inte heller ett okej sätt att använda skattebetalarnas pengar på. Våra gemensamma skatteinkomster borde inte användas till lönedumpning. Men det är precis vad gör. Det här är bara ett exempel på att offentlig upphandling används för att dumpa löner och sociala villkor. Ett annat är Postnords regelmässiga användning av bulgariska chaufförer, som enligt företaget kör cabotage. De bilar och chaufförer man anlitar kommer från och kör ut ur till och tillbaka in igen. Deras löner är långt under kollektivavtalet. Löntagare utnyttjas för upphandling till lägsta pris. Nytt regelverk om upphandling Jag kräver av staten att man agerar gentemot de egna företagen så att den här typen av upphandlingar stoppas. Även om Postnord inte får tillskott av staten är det inte okej i en demokratiskt kontrollerad verksamhet att använda transporter som ligger på gränsen, eller till och med går över gränsen, till det lagliga. Jag utgår ifrån att regeringen sätter stopp för detta. Listan på exempel kan göras lång, men jag nöjer mig med dessa båda. Grunden för att man agerar på detta sätt är de regler som gäller för offentlig upphandling, eller kanske snarare otydligheten i reglerna. kan man inte ställa krav på att kollektivavtalets lönenivåer och anställningsvillkor i övrigt ska gälla vid upphandling. Den som bjuder lägst vinner . Då är de anställdas löner en av de faktorer man kan spela med. Exemplet med taxichaufförerna som tvingas köra för talar sitt tydliga språk. När skattebetalarnas pengar används för att dumpa löner och sätta sociala villkor ur spel måste vi reagera. Det är vi här inne som fattar beslut. Vi kan inte i riksdag stillatigande och utan att göra något bara sitta och se på och säga: Nej, vi kan inte göra något, och så är det bara. För vi kan göra något. I riksdag kan vi ändra reglerna så att det blir möjligt att ställa krav på att de villkor som finns i kollektivavtalet ska gälla. Vi i riksdag kan ändra reglerna så att löntagare i , oavsett var de kommer ifrån, får en lön som de kan leva på. Vi i riksdag kan ändra reglerna så att de företag som vill göra rätt för sig blir vinnare i upphandlingar. Detta innebär inte att något företag, stort eller litet, diskrimineras och inte kan vara med i budgivningen. Tvärtom innebär det att alla som är seriösa kan konkurrera på lika villkor. Den ordning som gäller innebär att de företag som vill vara sjysta, som vill hålla på kollektivavtalets villkor och som vill göra rätt för sig inte kan konkurrera när andra dumpar löner och villkor. Jag hänvisar bara till de inlägg som har varit här tidigare om . Om det är små eller stora företag spelar ingen roll. De som inte accepterar arbetsvillkoren ska inte heller ha offentliga uppdrag. Det måste vara utgångspunkten. Men tydligen vill Alliansen och ha den ordningen att svenska skattebetalares pengar ska användas för att sätta konkurrensen på lika villkor ur spel. Det går inte att tolka det på något annat sätt när man försöker smita undan och säga: Vi kommer att trycka på den knapp som innebär detta. De vill att skattebetalarnas pengar ska gå till lönedumpning. De vill att skattebetalarnas pengar ska användas för att sätta sociala villkor ur spel. De anser inte att kollektivavtalen är värda att värna. Alliansen och gör precis det som vi inte borde göra. De sitter nämligen stilla och tittar på när löntagare far illa. Men jag är inte förvånad – jag är möjligen förvånad över att man så klart deklarerar sin löntagarfientliga linje. Några rättskaffens människor med hög moral, som inte anser att det är okej att tvingas köra för , är svåra att upptäcka. I stället är det just dessa partiers partivänner som har gjort denna upphandling i av färdtjänsten. Nytt regelverk om upphandling Moderater – eller till och med hela Alliansen – och kollektivavtal verkar inte gå ihop. Man vet inte ens att kollektivavtalet är golv och att det inte är tak. Många av inläggen i debatten har visat att man inte ens har förstått att det är golvet som vi pratar om och inte taket. Jag vill ändå i sista stund i detta viktiga ärende uppmana de allianspartier som säger sig vara emot lönedumpning och så vidare att tänka efter. Tänk efter och lägg er röst på rätt sätt ! Jag har inga större förhoppningar om att det ska ske någon tillnyktring på den här sidan. Vi får väl i stället ta den debatten från och med nu och fram genom valrörelsen. Sedan får väljare säga sitt. Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag förutom i avsnittet om kollektivavtalen. Där yrkar jag bifall till reservation nr 1. 39 (M): Jag vill börja med att säga att jag har respekt för alla som sitter i kammaren och som har ett engagemang i att föra bra politik för människor i landet. Jag ser inte att det är några få som gör det, utan alla här kämpar för att göra det gott. Jag hade tänkt prata om företagande. Det var därför jag gick upp från näringsutskottets sida. Men jag ska ändå börja diskussionen med att tala om de upphandlade taxitjänsterna. Jag skulle vilja fråga er här inne vem det är som gör de här inköpen. Vem är det som gör inköpen i ? Det är våra politiska organisationer som gör dem. Det är de som i sina avtal ställer krav på vad som ska förekomma i en offentlig upphandling. Den person som åker med färdtjänsten kan, precis som andra har berättat, vittna om färder som går snabbt. Det är svårt att få hjälp och stöd. Det är stressad personal som kör. På vissa håll kör man och mäter tom bil. Det finns bilar som så att säga går runt jorden utan körningar. Man gör fel i upphandlingssystemet om man vill nå det mesta och det bästa för medborgarna. Med fokus på eller som ska åka når man också bra situationer och bra avtal för dem som är anställda. Vänd på diskussionen! Straffa inte ut de lokala företagen, som vi vill ska leverera mer närodlad och lokalproducerad mat till våra skolor och vår omsorg! Det är inte dem det handlar om. De har former och metoder, som har nämnts av flera företrädare, för att på sina villkor göra bra saker för medborgarna. Regeringens lagförslag leder åt fel håll. Förslaget kommer, oaktat vad ni säger, att leda till att små företag kommer att diskvalificeras. Lokala arbetstillfällen går förlorade och uteblir som det leder till högre kostnader för den offentliga sektorn och mindre konkurrens. Det blir dyrare varor och tjänster för medborgarna. Propositionen är ett exempel på hur ogenomtänkt politik slår undan fötterna på det lilla lokala familjeföretaget, som skapar jobb både på landsbygden och i staden, till förmån för storskalighet och ibland oligopolsitua-tioner och monopolsituationer. Vi behöver fler och inte färre goda företag, som har bra verksamhet, för att få hjulen att snurra i . Som exempel kan inte den lokala tomat- och potatisodlaren leverera grönsaker till kommunen. För att klara sin verksamhet måste nämligen ett familjeföretag jobba på ett annat sätt i jordbruket än vad som stämmer med semesterlag etcetera. Man börjar inte kl. 8 och slutar . Inte heller kan man odla och skörda så att det blir en jämn arbetsfördelning. Det går inte med tanke på väder och vind. Lantbrukare kan inte heller ha semester och be växterna att stå stilla till dess att de är tillbaka. Nytt regelverk om upphandling Låt oss säga att en konsultfirma ska sälja en tjänst till ett universitet – för att ta ett annat exempel. Det kan vara KTH, , i eller eller vad ni vill. Låt oss säga att alla ställer krav på tjänstepension, försäkringar och så vidare! Om det är två personer i ett familjeföretag kommer de i så fall att behöva klyva sig i fyra delar. Det är inte bara orimligt. Det är omöjligt. Det måste vara möjligt att ha olika avtal i och att göra det bästa för att man ska kunna delta i offentlig upphandling. Man kan titta på det visionära innovationspartnerskapet, som innebär att myndigheter på ett bra sätt har möjlighet att upphandla på nya sätt genom att starta projekt. Då blir det ändå begränsningar. För när man beställer ställer man krav på en separat forsknings- och utvecklingsverksamhet. Det innebär att företag måste vara större och ha en avdelning för detta. I stället skulle man kunna säga: Det innovativa ska komma med. Ni ska ha en aktivitet. Ni kan beställa den hur ni vill, men ni ska lösa problemet. Regeringen riskerar att missgynna svenska företag. Det har vi varit inne på i många delar. Jag kan ta ett exempel med ett svenskt företag. Vi kan ta byggnadsbranschen, som har varit på tapeten, och vi kan ta . har verksamhet i och även i utlandet. Om ställer krav från utlandet och är med i en upphandling kan de följa villkor som alla andra i utlandet kan göra. Men det kan inte den byggnadsfirma som finns kvar i och som verkar utifrån svenska förhållanden. Det blir alltså olika krav även för svenska företag beroende på hur regeringen väljer att diskriminera de svenska företagen. Regeringens förslag sätter svenska företag i en tuffare sits än utländska. De behandlas olika. Det är också så att av de små företagen tillämpar avtal. De benämns som något annat än kollektivavtal. Men det är avtal, och det är sjysta avtal. Många av de mest innovativa nystartade företagen finns inom denna grupp. Det är också inom denna grupp av företag som jobbtillväxten är störst. Regeringens krav riskerar att bli ett hårt slag mot dessa företag. Det finns en uppenbar risk att det leder till färre anbud och därmed mindre konkurrens och kostsammare upphandlingar. Jag vill att man ska beivra missbruk. Det finns lagstiftning. Vi har grundlagar. Vi har rättssystem. Man kan säga upp upphandlingar. Man kan avsluta kontrakt. Man kan också från början ha processer som gör att man tittar på inköpsmognad, som det heter i affärslivet. Det innebär att man gör en analys av vad det kostar. Vad kostar det att ha en anställd i taxibranschen? Vad kostar det att ha en bil? Vad kostar det att driva verksamheten? Är det rimligt? Det finns de som ställer krav på att man till exempel ska ha – jag är inte riktigt säker på summan, men man ska ha en god start. Dessutom ska man kunna uppnå andra värden. När det till exempel gäller skolskjuts kan det handla om att man ska ha kontakt med föräldrarna. Det är väl det innehållet vi ska beställa i våra politiska organisationer i landet. Vad får , , , och alla de andra som behöver hjälpen och stödet? Nytt regelverk om upphandling 40 (S) replik: undrar vem som gör upphandlingarna. Men det är en retorisk fråga, för hon vet ju att det är politiker som gör det – till exempel egna partikamrater i . Det är de som gör upphandlingarna för taxibranschen, för färdtjänst. De väljer då lägsta pris, vilket gör att de seriösa taxichaufförerna, oavsett om de är små eller stora, kan lägga anbud. De kan inte lägga anbud, eftersom det enbart ska gå på lägsta pris. Det har aldrig varit så mycket klagomål inom färdtjänsten som det är . Ändå vet vi att det finns ett stort mörkertal, för det finns många äldre som inte ringer och klagar utan som bara står där och väntar 20, 25, 30 och på att bilen ska komma. Det innebär också, fick vi klart för oss när vi var hos , att de kan lägga anbud. De får dock rycka ut när de företag som bara kör på lägsta pris uteblir. Då får komma och hämta upp de gamla som beställt ersättningsresa. På det sättet betalar resorna två gånger. Det är fullkomligt orimligt att ha det på det här sättet! Vi måste ha ordning och reda! Vi ska se till att de svenska företagen har möjlighet att lägga anbud fortsättningsvis – tycker inte det? 41 (M) replik: Självklart är det så, , att vi ska ha sjysta villkor. För mig betyder det dock inte att jag i den här lagstiftningen ska ta ställning till någonting som gör att företag med sjysta villkor trängs undan. Jag ska kunna göra alla sakerna, och vi ska ha en lagstiftning som håller över det hela. Allt det som säger om mörkertal när det gäller äldre som åker färdtjänst, sjukresor och allt vad det nu innebär i resande är, som jag sa, självklart. Man vågar inte stå upp för sin rätt. Vi är helt överens om detta. Det jag vill ska hända är att regioner, kommuner, statliga myndigheter ställer de krav som man ska ställa på innehållet, att man sätter sig ned innan man gör sitt inköp och analyserar den verklighet man har att ta ställning till: Hur gör vi för att våra medborgare ska kunna åka tryggt i bil från en punkt till en annan? Hur gör man för att det ska finnas tid till att lasta in de hjälpmedel som dessa människor behöver? Det är alla dessa delar och ett trevligt bemötande med allt vad det innebär som man ska ställa krav på i upphandlingen. På så vis får också taxichaufförerna gott om tid och bra villkor. Det är märkligt att detta finns i taxibranschen men inte till exempel i busstrafiken. Men där har man också ställt krav på säkerhetsbälten, trygghet, kontakt med föräldrar och andra delar som innehåller de mjuka värden som vi ska ha. Nytt regelverk om upphandling Jag vill att företag ska kunna ha olika villkor som är ansvarsfulla, att medborgarna får det de behöver för skattemedlen och att de anställda har det bra. 42 (S) replik: Ett sätt att göra det som nu räknar upp att hon vill ha möjligt, det vill säga att små företag ska kunna lägga anbud, att det ska vara bra villkor för de anställda och att det ska vara innehållet som gäller, är att rösta ja till propositionen och se till att den går igenom. Det är ju precis detta vi har gjort möjligt. Det är så det står. Det står inte att man måste teckna kollektivavtal. Det är lobbyorganisationer som hon har lyssnat på som påstår att det står så. Där står det tydligt att du ska följa lagar och regler och ge sjysta villkor, eller uttalat, att du ska följa de löner som finns inom den nivån. Du måste inte ha tecknat ett kollektivavtal, men någon form av avtal ska du ha så att den anställda faktiskt vet vad den ska tjäna. Det måste dock inte vara just kollektivavtal.