prot · H30966 · 2016-02-11 00:00:00 — Det är helt avgörande att omvärlden ser att de här minoriteterna behöver ett stöd och behöver bli sedda. Man kan bara se på utvecklingen i . Syrierna vill inte ha ett . Assyrierna i vill inte leva som assyrierna i gjorde, för de finns knappt kvar. De är utrotade, etniskt rensade. I mina ögon är det ett folkmord. Jag uppmanar verkligen utrikesministern att arbeta för just minoriteternas situation. 21 Utrikesminister (S): Tack så mycket för en viktig debatt! Och tack igen för insiktsfulla och kloka inlägg med goda förslag! Det är lätt att hålla med, men det är också svårt att se hur det enkelt låter sig göras . Det vi alla vill är förstås att få en varaktig fred och att arbeta för fred. Då måste vi också rusta för fred, därför att konflikten i är en mänsklig tragedi som måste få ett slut. har mer än 250 000 människor dödats, och över 11 miljoner syrier befinner sig på flykt. Alla befolkningsgrupper drabbas just , men minoriteterna är förstås särskilt utsatta, precis som väldigt klokt säger. Jag tycker inte att man kan utesluta lösningar som skyddszoner. Jag har bara försökt påpeka att det kräver att det verkligen blir en skyddszon. Jag tror att alla de här åtgärderna kommer att behöva diskuteras i de olika sammanhang inom vilka vi verkar för freden. Att skicka mer vapen tror jag inte är en lösning på konflikten. Men vi måste göra mycket mer för att skydda minoriteterna i . Det kan jag bara hålla med om. FN-processen måste fortsätta, och vi hoppas förstås att samtalen kan återupptas i slutet av den här månaden. måste vi också sätta press på den syriska regimen och på att uppfylla de humanitära krav som säkerhetsrådet har ställt och framför allt att vidta förtroendeskapande åtgärder och inte bidra till att situationen blir ännu värre i eller på andra håll i . Tack så mycket för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellationerna 2015/16:324, 333, 384 och 390 om situationen i 22 Utrikesminister (S): Amineh Kakabaveh, , och har frågat mig om åtgärder kring den pågående politiska situationen i . Amineh Kakabaveh har också frågat om listningen av PKK som terroristorganisation, om det finansiella stödet till med anledning av migrationssamarbetet och om närvaron av oberoende observatörer i landet. Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. Jag känner stor oro över utvecklingen i , därför att den har gått i negativ riktning när det gäller rättsstat och mänskliga fri- och rättigheter, särskilt yttrande- och pressfriheten. Angreppen mot journalister och partilokaler är särskilt allvarliga, vilket jag också tidigare fördömt. Det är djupt oroande att stridigheterna mellan den turkiska regeringen och PKK fortsätter. Tendensen är att motsättningarna tilltar i intensitet och omfattning. Konfrontationen sker i stor utsträckning i städer i sydöstra , inte sällan med undantagstillstånd som följd, vilket innebär att civila drabbas hårt. Såväl lokala och nationella som internationella organisationer bevakar utvecklingen och reser i sydöstra . Oberoende observatörer behöver landet i fråga däremot samtycka till. är det viktigt att framhålla att vi inom EU aldrig kan acceptera terrorism. Som en del i EU:s terrorismbekämpning listas sådana organisationer som vid listningstillfället ägnat sig åt terroristhandlingar. Listningarna ska grunda sig på exakta uppgifter eller fakta som visar att ett beslut har fattats av en behörig myndighet beträffande de personer, grupper eller enheter som avses i fråga om en terroristhandling, och de ses över regelbundet. Vid senaste översynen beslöt att det fanns anledning att behålla PKK på denna lista. driver i detta sammanhang en tydlig rättssäkerhetslinje. Konflikten har fundamentala konsekvenser för den politiska utvecklingen i i stort, för möjligheterna att nå en lösning av och bekämpa Daish. Den har även återverkningar på EU:s och långsiktiga ambition att utveckla sitt samarbete och tillsammans hantera gemensamma utmaningar. Det är avgörande att fredsprocessen återupptas. Det krävs ett eldupphör och att den turkiska regeringen initierar en genomgripande förhandlings- och reformprocess. främsta möjlighet att ha inflytande på utvecklingen i går genom landets EU-närmande. Regeringen är fortsatt en stark företrädare för EU-process som det viktigaste verktyget att förmå att återgå till en reformagenda. Ett utvecklat samarbete mellan och ger EU ökade möjligheter att ställa krav och påverka utvecklingen i i positiv riktning. Regeringen betonar att detta samarbete även fortsatt måste vara värdebaserat och bygga på EU-anslutningsprocessen, som innehåller tydliga kriterier och villkor på centrala områden som rättsstat, demokrati och mänskliga rättigheter. Toppmötet mellan och bekräftade det fördjupade samarbetet, med huvudfokus på migrationsområdet. EU:s beslutade finansiella stöd för att förbättra levnadsvillkor för och integration av de syriska flyktingarna i är en del i en bred överenskommelse som innehåller åtaganden från båda parter med grund i den gemensamma handlingsplanen om migration. Det är nu centralt att EU fortsätter leverera på våra åtaganden för att kunna sätta press på och stödja i att leva upp till sina förpliktelser. Överenskommelsen om fördjupat samarbete innefattar även förnyade ansträngningar kring EU-anslutningsprocess samt utvidgade möjligheter till utrikespolitisk dialog kring utmaningarna i närområde. Dessa har också kopplingar till överväganden i förhållande till kurdiska grupperingar inom och utanför . Om inte fredsprocessen återupptas och hanteras blir det svårt att framgångsrikt och långsiktigt utveckla samarbetet mellan och . Jag utgår från att den turkiska regeringen är väl medveten om detta. har en viktig roll genom våra goda kontakter både med den turkiska regeringen och med delar av oppositionen. Regeringen ämnar fortsätta att utveckla vår bilaterala relation med den turkiska regeringen, vår dialog med HDP och den övriga kurdiska oppositionen samt med andra relevanta politiska krafter i . samarbetar och stöder också det civila samhället som verkar för en demokratisk utveckling, där också rättigheterna för olika befolkningsgrupper, inklusive den kurdiska, ingår som en viktig del. Det är min avsikt att fördjupa dessa bilaterala kontaktytor . 23 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag skulle vilja tacka utrikesminister för svaret. Det är positivt att utrikesministern i svaret fördömer brott mot de civila. Dessvärre måste jag säga att det inte räcker med att markera i en skrivelse. Just , när vi står här, begås brott mot mänskliga rättigheter i de kurdiska delarna. Det är viktigt att nämna också och och inte bara de sydöstra delarna. Det vill självt göra, men vi i riksdag ska inte bara nämna sydöstra . Det här handlar om de kurdiska delarna, och brottet begås mot kurderna. Vi vet varför detta krig har återupptagits; det sker på grund av att inte respekterar ett demokratiskt valt parti som HDP – ett prokurdiskt parti. Det är som begår brott. Det hände nu i staden , där 60 personer som hade tagit skydd i en källare mördades brutalt av den turkiska milisen. av de kurdiska städerna har varit belägrade i över . Det råder brist på vatten och medicin. Bagerierna har inte ens bröd till de civila. Fler än 200 000 människor är på flykt i sitt eget land, och . Det är allvarligt. Det är bra med bilaterala samtal och dialog med . Dessvärre har saker skett både i och andra länder. Vad har man då gjort? Jo, Erdoğan har stärkt sin position och blivit en av de totalitära islamistiska presidenterna i modern tid med AKP som regeringsparti i spetsen. Hur kan freden återupptas om den ena parten kallas för terrorist? EU vill inte tala med terroristgrupper. vill inte heller. Vad gör vi då? Den enda vägen till fred nu är att man lyfter bort terrorstämpeln från PKK. Ingen vill tala med en terrorgrupp. Ingen vill tala med den andra parten, som är kurderna. Vare sig vi vill eller inte är PKK en folklig rörelse i kurdernas ögon i . Det är inte vi som fattar beslut åt kurderna; det gör de själva. Organisationen blev stämplad , och dess ledare har suttit i fängelse . Men staten bedriver terror mot sitt eget folk, mot kurderna, mot journalisterna och mot andra fredliga människor. 1 200 lärare, akademiker och professorer från nästan 90 universitet har skrivit under ett upprop och sagt: Vi vill inte vara en del av det här. Låt inte Erdoğan tala i vårt namn! Bara för att de nämner kurderna kommer de nu att ställas inför rätta eller uppmanas att göra det av . har gjort klart och tydligt, senast , att man inte vill att kurderna i ska få något självstyre eller någon möjlighet att andas fred. Erdoğan hotar med att gå in i . Detta berör flyktinguppgörelsen med EU, och där blundar tyvärr både och resten av EU för den oroande utvecklingen i . Det här måste stoppas. Jag skulle vilja ställa samma fråga som jag redan har ställt: Vad har för planer för att helt enkelt återuppta en fredsprocess mellan de två parterna, om detta är möjligt när den ena parten är terroriststämplad? 24 HANS (V): Också jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret. Vi måste konstatera att har utvecklingen i ensidigt och entydigt gått åt fel håll. President har blivit alltmer auktoritär, utrymmet för opposition har kraftigt minskat och alla som uppfattas som motståndare för utveckling har utsatts för hård repression oavsett om det handlar om kurder, miljöaktivister i , fackföreningsaktiva, oberoende journalister eller frispråkiga akademiker. såg vi i parlamentsvalet att det finns ett växande folkligt missnöje i med Erdoğans styre. Många människor i vill ha en annan utveckling. Vi kunde se hur det styrande AK-partiet förlorade sin majoritet i parlamentet. Vi kunde se hur klarade 10-procentsspärren, med ett tydligt budskap om ett annat . Det handlar om fred i östra och norra , men det är också ett budskap om social rättvisa, jämställdhet, hållbar utveckling och hbtq-personers rättigheter. Erdoğan och det styrande AK-partiet har besvarat valförlusten och det växande folkliga missnöjet med att öka repressionen ännu mer och med attacker mot oppositionella röster. Man attackerade över 400 människor på . Tusentals oppositionella journalister och aktivister fängslades, och vi kunde se, i synnerhet i östra och norra , hur våldet trappades upp i en rad städer med kurdisk befolkning. Vi har sett hur våldet sedan har eskalerat steg för steg. Vi ser nu att man i flera städer har infört undantagstillstånd och utegångsförbud och förhindrat att invånarna får tillgång till vatten, el och hälsovård. I bland annat städerna Cizre, Silopi och Sur lever befolkningen sedan månader tillbaka under mycket svåra förhållanden. har slagit fast att de turkiska säkerhetsstyrkorna riskerar livet på 200 000 civila, och de har dömt ut agerande som kollektiv bestraffning. Human Rights Watch rapporterade hur de turkiska säkerhetsstyrkorna förhindrat att de civila fick tillgång till hälsovård, och man krävde ett stopp för de turkiska säkerhetsstyrkornas övergreppskantade och oproportionerliga användning av våld. såg jag att utrikesminister i en tweet uttryckte sin oro över våldet och fördömde övergrepp mot civila. uttrycker utrikesministern igen sin oro över utvecklingen. Jag tycker att det är bra och positivt att tystnaden bryts, för det har varit tyst om situationen i , i synnerhet om situationen i de östra delarna av landet. Det har varit tyst från EU:s ledning, från många av EU:s medlemsstater och, måste jag nog tyvärr också säga, från den . Det som jag är förvånad över är att utrikesministern, vare sig i sin tweet eller i det svar vi får , inte väljer att tydligt kritisera och ställa krav på den turkiska regeringen, de turkiska säkerhetsstyrkorna och president . Vi måste konstatera att det inte är några osynliga händer som har skapat konflikten i östra och norra . Det är inte osynliga händer som har drivit fram den här utvecklingen som utrikesministern är oroad över. De här omfattande övergreppen mot civila som vi ser och det upptrappade våldet är resultat av aktiva beslut och en medveten politik. Vi måste våga säga vem som ligger bakom detta. Vi måste börja nämna dem som bär huvudansvaret vid namn. Utrikesministern har tidigare i den här kammaren inte tvekat att rikta uppmaningar till och ställa krav på olika regeringar och regimer. Det tycker jag har varit positivt, och därför vill jag fråga utrikesminister : Vilka konkreta krav i detta akuta läge ställer på president och hans regering? 25 (KD): Tack, utrikesministern, för svaret! Jag och utrikesministern träffas lite då och då i , och då kommer naturligtvis ofta upp. Jag tror inte att frågan finns med på dagordningen inför nästa utrikesministermöte, vilket jag tycker att den borde göra, eftersom hela situationen med flyktingkrisen är så aktuell. Det är bra att vi är flera som har skrivit interpellationer rörande situationen i . Vi är fyra interpellanter här , och det visar att det finns ett starkt engagemang. Min utgångspunkt har varit det ökade antal rapporter som vi får från människor inne i som är oerhört oroliga för mediesituationen. Yttrandefriheten hotas och journalister angrips och fängslas och så vidare, och detta sker i en stat som EU nu för en dialog med kring migration och som man ska ge pengar och resurser till. Vi hade lite förhoppningar när den positiva trenden kom och den turkiska regeringen började samtala med PKK om en utveckling mot fred. Vi hade då förhoppningar om att få se en fredlig utveckling. Det vi nu ser är någonting som går i en helt annan riktning, och det är det som jag tar upp i min interpellation. Utegångsförbuden gör att matbrist uppstår och många svälter, och det drabbar mycket hårt. Jag har fått uppgifter om att det är 58 officiella utegångsförbud i åtminstone sju olika städer och 19 distrikt. Utegångsförbuden pågår ofta , och det här drabbar 1,3 miljoner människor. Det är alltså ingen liten omfattning på det här, utan det är stora städer som Diyarbakır, Şırnak, och som berörs. Den turkiska regeringen trappar upp med mer militär närvaro, och det här är en oerhört allvarlig utveckling. Enligt uppgifter som jag har fått från HDP:s kartläggning har 300 civila dött. Tio av dem är offer för PKK:s krigföring. De är alltså också krigförande i detta. 400 PKK-stridande har också dött. Det här kan påverka ur ett säkerhetsperspektiv. Det kan påverka EU, då det händer i EU:s närhet. Det kan påverka flyktingströmmarna som kan komma att öka även från . Jag tänker att då borde vara pådrivande – det här har jag tagit upp i min interpellation – för att upprätta en färdplan för förhandlingar om en varaktig fred i samråd med kurdiska grupper och för att oberoende nationella och internationella observatörer bör ges tillträde till regionen. Utrikesministern svarar att landet i fråga behöver samtycka till oberoende observatörer. Vad tror utrikesministern krävs för att man ska samtycka, och finns det något tryck från och EU när det gäller detta? 26 (L): Tack så mycket, utrikesministern, för svaret! När man tittar på bilder från de här städerna – Cizre och Diyarbakır Sur, alltså området innanför ringmuren i Diyarbakır, och flera andra städer – ser det ut som att det skulle kunna vara Homs 2012 eller 2013 eller . Det är helt ofattbart att man i , som ska vara kandidatland till Europeiska unionen, västallierat och en brygga mellan öst och väst, kör in pansarvagnar i städer för att med artilleri och kanoner beskjuta civila hus för att det där sitter kurdiska ungdomar med kalasjnikovar. Det är ingen som tycker att det finns någon poäng i att föra det kurdiska upproret in i städerna. Jag tycker inte det. Men det här svaret från den turkiska militären är fullständigt utom all proportion. Om man har någon tanke i på att försöka bygga det som vi kallar för Hearts and minds har man fullständigt misslyckats. Det har man gjort i hela regionen. Det finns väl inget annat land i hela , förutom , som så fatalt har förstört sin egen soft power i . Det är mycket tråkigt att se det här. Jag som liberal skulle gärna se som EU-medlem om landet utvecklas till en demokrati. Det är klart. Men vi ser en utveckling som går i precis motsatt riktning. Jag tycker att illustrerade det bra med beskrivningarna från människorättsorganisationerna. Det handlar inte bara om förtrycket mot kurderna, utan det handlar också om hur man agerar mot medierna. Man har en president i det här landet som är målsägande i hundratals rättsprocesser mot journalister. En av dem, Can , skrev på Dagens Nyheters kultursidor. Han är chefredaktör på Cumhuriyet, som är en av de större tidningarna i , och ska få ett fängelsestraff på livstid plus för att ha avslöjat hur turkiska säkerhetsstyrkor levererar vapen till jihadister i . Målsägande är president . Det är alltså en president som försöker driva sin egen journalistkår in i livstids fängelse. Då tycker jag, fru talman, att det är mycket märkligt med reaktionen från Europeiska unionens sida. Jag delar även här synpunkt att det har varit alldeles för tyst. Framför allt är signalerna gentemot okonkreta. Vad man bör säga till är egentligen fem saker. För det första: Ni måste återuppta fredsprocessen. För det andra: Ni måste acceptera demokratiska principer. Man sätter inte journalister i fängelse, man stänger inte tidningar och man ger inte människor som undertecknar ett upprop fängelsestraff på tiotals år. För det tredje: Det krävs en demokratisk konstitution som är till för medborgare och inte för att den turkiska staten ska skydda sig själv gentemot sina medborgare. För det fjärde: Det krävs att slutar köpa olja av . För det femte: Det krävs att slutar stödja jihadister i . Det här är ganska rimliga krav, men de förs inte fram tydligt. De förs inte fram för att är blockerat av flyktingkrisen. Det är beklämmande, och jag önskar verkligen att den kan tala tydligare och också föra in de här sakerna i samtalen med . Annars blir det här bara ett simpelt köpslående för att ska stänga sina gränser. 27 SERKAN KÖSE (S): Jag vill inleda med att tacka alla interpellanter för de interpellationer som ni har skrivit. Jag vill också tacka utrikesministern för svaret. Interpellanterna har nämnt situationen i . Sedan valet har våldet i eskalerat efter det att regeringspartiet förlorade stort. Sedermera tvingades AKP att inleda en typ av konflikt som innebar att presidenten – även om han inte är partiledare för uppfattas han som det – tvingade fram ett nyval som ägde rum . Bland annat Diyarbakır, eller , Cizre och Silopi i distriktet är några av de städer som har varit belagda med utegångsförbud, vilket har lett till att civilbefolkningen har varit utan fundamentala förnödenheter såsom mat och vatten. Vi har också sett bilder på skadade som har hindrats från att söka nödvändig sjukvård och anhöriga som har tvingats att förvara sina döda i frysboxar – detta som en följd av utegångsförbudet. var det 60 människor som hade flytt de pågående striderna, gömt sig och sökt skydd i en källarlokal där de mördades brutalt. Enligt uppgifter som jag fick i går handlade det om över hundra personer. Antalet 60 stämmer inte riktigt. Turkiska medier var snabbt ute och sa att det handlade om att 60 terrorister hade mördats. Att 60 terrorister gömmer sig i en källarlokal och bedriver en väpnad kamp är inte logiskt. Så funkar det inte riktigt. Lokala uppgifter bekräftar att det handlar om flera hundra människor som är mördade. De tvingades ned i källarlokalen där det detonerade två bomber som var riktade mot ett hyreshus. Bilderna visar också hänsynslösheten och att grymheten inte har några gränser. Jag vill också tacka utrikesministern för ministerns uttalande då hon fördömde våldet mot de civila. Vi vet att har kritiserats för sina inhumana övergrepp. FN:s kommissionärer har krävt en utredning av militärens offensiv och övervåld i . Därför tycker jag att det är viktigt att , , är överens om att fördöma det som sker. Vi måste också fortsätta att driva kravet på för att lösa kurdfrågan med politiska och fredliga medel. nämnde några, och också vi socialdemokrater uppmanar parterna att återgå till fredssamtalen och att fredsprocessen måste återupptas. För att kurdfrågan ska kunna få en möjlig lösning är det viktigt att fortsätta att ställa krav på . Jag återkommer till dessa i mitt nästa anförande. 28 Utrikesminister (S): Först och främst vill jag som alla andra här uttrycka min sympati för och medkänsla med lokalbefolkningen i sydöstra . Befolkningen där är hårt drabbad av utegångsförbud och stridigheter, inte minst i staden som , Amineh Kakabaveh, och lyfte fram i sina inlägg. Vi beklagar de många civila dödsoffren. Det är djupt oroande att stridigheterna mellan den turkiska regeringen och PKK intensifieras. Det upptrappade våldet försvårar inte bara möjligheterna att få till stånd fred och utveckling i , utan det riskerar också att ytterligare försämra situationen i hela regionen. Det gäller inte minst möjligheten att få till stånd en politisk lösning på inbördeskriget i . Under de gångna månaderna har det rapporterats om flera allvarliga sammandrabbningar med civila dödsoffer som följd. uppmärksammade FN:s kommissionär för mänskliga rättigheter en händelse i Cizre där till synes obeväpnade människor med vita flaggor sköts till döds av turkiska säkerhetsstyrkor. Det är djup oroande, och det måste upphöra. Terrorism i alla dess former måste fördömas. har förstås rätt att försvara sig, men det måste ske i enlighet med internationella förpliktelser och åtaganden. Insatserna måste ske med proportionalitet och med säkerställande av att civila skyddas. Beskjutning av civila är inte acceptabelt och måste i varje enskilt fall utredas och de ansvariga måste ställas till svars. Jag uppmanar att bringa klarhet i den här typen av händelser. Jag har sagt det tidigare och säger det igen att det enda sättet att få ett slut på våldet och lösa problemen i är ju att återuppta fredsprocessen. tog jag på UD här i emot Selahattin Demirtas, ordförande för . Det var ett starkt och väldigt viktigt möte. Under mötet uttryckte jag djup oro över det upptrappade våldet i landet. Jag uppmanade också HDP att fortsatt stödja freden. Samma budskap ger jag i mina kontakter med min turkiska utrikesministerkollega, senast när vi möttes i . Både regeringen och PKK måste lägga ned sina vapen för att bana väg för fredsavtal, och den turkiska regeringen måste initiera förhandlingar. Detta är centralt för fortsatta demokratisering och det har också bäring på landets EU-närmande. Det som sker där är avgörande för hela regionens stabilitet. Därför har landets alla politiska aktörer ett stort ansvar för att sluta upp bakom en politik som bryter våldsspiralen och polariseringen. Å vägnar manar jag – och jag vet att EU också gör det i alla sammanhang – till krafttag. Den senaste tidens tilltagande våldsdåd mot politiskt engagerade medborgare, akademiker, journalister och partilokaler upphör. Inskränkningar i yttrandefriheten och i minoritetsrättigheterna är oacceptabla och inte förenliga med de krav som följer av ett närmande till EU. Ingen behöver tvivla på hållning. Vi står upp för fred, demokrati och mänskliga rättigheter. Jag har mött uppskattning och respekt för tydliga röst både från den turkiska regeringen och från HDP här i . När det gäller detta med observatör vill jag bara säga att man gott kan diskutera en sådan sak. Men just nu pågår det en EU-process, och det finns en närvaro som det är viktigt att använda på bästa sätt. Ska man ha internationella observatörer, då krävs det ett samarbete också från sida. Men jag tycker att man behöver många verktyg i sin verktygslåda, och jag har ingenting emot att ha detta i verktygslådan. 29 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, , för ditt engagemang och dina ord! Det är väldigt viktigt att inte gömmer sig bakom vad EU säger och tycker. självständiga utrikespolitik är viktig för att ge röst åt kurderna. Det finns tusentals kurder i , miljontals runt om i och miljontals i . Jag läser noga alla kurdiska tidningar och följer tv, och de förväntar sig att , , har en egen röst.