prot · H30969 · 2016-02-24 00:00:00 — Dessvärre har vi vid makten sett oroande tecken på att ovanstående ansatser och ambitioner till att stärka ställning i världen på vissa områden har försvagats. Handling och prioriteringar har ersatts av momentum och andra klatschiga uttryck. Regeringens utrikespolitik präglas av en längtan till Palmenostalgi och tal om neutralitetspolitikens 80-tal. Världen förändras mycket snabbt, och här krävs av ett litet land som skicklig manöverförmåga och lyhördhet för utvecklingen. Regeringen har visat en ambition att genom offentliga tillrättavisningar markera gentemot andra om vad rätt och korrekt är. Må vara så att kritiken som framförts och framförs mot andra länder har grunder och motiv. Sättet att framföra kritiken har dock skapat problem för . I de sammanhangen är det viktigt att inte bara ha rätt, herr talman, det gäller också att få rätt. En annan punkt som jag vill stanna upp vid i regeringens förda politik är att prioriteringsagendan har flyttats från EU-arenan till förmån för en övertro på FN som den centrala plattformen för vår utrikes- och säkerhetspolitik. Denna obalans i prioriteringarna och vår noterade frånvaro från den europeiska arenan skapar frågor och väcker förvåning hos våra europeiska vänner. Vi får inte glömma att är medlem i EU och är en naturlig och viktig spelare i dess utrikespolitik. Ytterligare ett område som regeringen har satt locket på är Nato. Nato är en säkerhetsorganisation. Till skillnad mot anti-Natokrafterna i som till och med använder lögner i sina kampanjer är min erfarenhet att Nato också är en fredsorganisation. De mångåriga motsättningarna mellan till exempel Natoländerna och skulle med hög sannolikhet ha lett till krigshandlingar. Tack vare bland annat Nato har dessa tråkigheter undvikits. Vi kan konstatera att utrikespolitiken direkt påverkar inrikespolitik och dess samhälle på olika fronter. kan göra mer på det utrikespolitiska området. Regeringen har inte fullt ut kunnat utnyttja politiska räckvidd. 130 (SD): Det har pratats mycket om flyktingpolitiken. Jag kommer kanske att få tid att kommentera detta. Partiföreträdare från försöker tävla om att stänga alla gränser till . Socialdemokraterna gör det likaså. Har man glömt bort det? kämpar, herr talman, för att stänga gränserna. Med detta sagt vill jag kommentera utrikesministerns tal . En av hennes och regeringens största meriter är att göra till ovän med många länder. Jag ska nämna några exempel. Jag tycker att hon saknar den fingertoppskänsla man bör ha som utrikesminister. Först har vi . Jag hade hoppats att utrikesministern skulle be om ursäkt. Jag gör det! Uttalandet efter Parisdåden när utrikesministern kopplade ihop terroristernas terrorhandlingar med och att man måste förstå att dåden är ett uttryck för förtrycket i är helt otroligt. Det har också fått att reagera kraftigt. Lite mer fingertoppskänsla måste man ha. har inte nöjt sig med förklaringarna utan har gjort en diplomatisk markering genom att kalla upp den svenska representanten. Det är en skarp markering. Skärpning i detta stycke! Som om det inte räckte med utrikesministern, herr talman, försökte miljöpartisten haka på. I en debatt i SVT, som ni kanske såg, anklagade hon för att sätta asylsökande i fängelse. Vad är sanning? Detta har Lilla svarat på. På ungerska ambassadens officiella Facebooksida kan ni läsa hennes svar. Bland annat framgår det att det är fråga om åtta asylanter som olagligen tog sig in – och hanterades precis enligt det regelverk som också ska följa – och ytterligare 24 för våldsamt upplopp. Det är fråga om en yttre gräns. Statsministern stod i kammaren i går och talade om att det är viktigt att upprätthålla de yttre gränserna. Tack, , ni gör det! Det finns synpunkter på att man inte tillåter utländska medborgare att ta sig genom landet för att söka asyl i andra länder. hindrar ingen från att söka asyl, men däremot från att resa igenom landet utan att söka asyl. Det är precis så det ska vara. Enligt följer de gemensamma asylreglerna. Vi borde tacka dem för detta. Statsministern sa så i går. Det är viktigt att upprätthålla de yttre gränserna. Socialdemokraterna pratar ofta om att alla länder ska ta sitt ansvar. Man har i första hand ansvar för sin egna befolkning. Du kan söka asyl i , men du kan inte resa igenom utan att söka asyl. Så är det. Enligt är det en skyldighet för varje medlemsstat vid en yttre gräns att bevaka den gränsen och inte släppa igenom personer som saknar Schengenvisum, utom i fall då dessa personer lämnar in en asylansökan i det första EU-landet. Det har även skrivit under på. Vad är problemet? Varför angriper man för att landet gör så? Det är helt otroligt. Skärpning på det stycket också! är inte utrikesministern här, men om hon hör debatten kanske hon kan återkomma vid tillfälle. Kan hon ge några konkreta exempel på hur regeringens utrikespolitik ska minska flyktingtrycket? Det skulle jag vilja veta. Natofrågan har debatterats. Jag har några frågor kvar som inte hann med. Om Nato upprättar en militärbas i enligt värdlandsavtalet, har då Nato rätt att utan tillstånd föra fram och använda kärnvapen från basen? Man kan ju aldrig veta, men om Nato anser att det ligger i organisationens intresse finns det en osäkerhet om man tänker göra så eller inte. Vår önskan är att alla partier gör en ordentligt kritisk granskning. Vi väntar på den slutliga skrivningen i avtalet för att kunna ta slutlig ställning. Vi ska alla vara kritiska. Det pratas om att ge stöd till . Ja, det ska vi göra. Men vi måste försöka tänka lite bredare än så. Vad är det för stöd vi ska ge? Är det soldater? Okej; angrips. Vi skickar soldater. Om är angriparen finns de i . Vi förklarar dem krig. Är det vad vi ska ha? Nej, det ska vi inte ha. I detta anförande instämde och (båda SD). 131 (SD): Världen har kommit närmare och rum. Vi reser med lätthet. Men våra länder står fortfarande, likt varje familj, i var sitt kvarter med var sin grund i tanke och kulturell kompass. På vårt norra halvklot, i det nordligaste av , bildar de nordiska länderna en familj med djupa relationer baserade på den unika berättelsen om . Den nordiska familjen är världens tionde största ekonomi. Våra grannländer är några av våra viktigaste handelspartner. är den nordiska modellen, de gemensamma kulturyttringarna, det gränsöverskridande samarbetet. är den skandinaviska språkförståelsen, gemensamma värderingar om välfärdsstaten och sociala skyddsnät, ljusa sommarnätter och vemodigt vintermörker, historisk samvaro samt pulserande och gränsöverskridande arbetsmarknadsregioner. är på tapeten. står inför prövningar och inför oändliga möjligheter. nalkas en nyrenässans, om vi vill och vågar. Vad är då målet? Jag skulle säga ett med öppen planlösning och många mötesplatser. I vilket syfte då? Jo, vi har byggt en solid samhällsmodell. Tillsammans kan vi reformera den för att bevara någonting i grunden gott och ömsesidigt. Genom samförstånd, samverkan och samvaro och genom att bygga vidare på tilliten. Det handlar om vår tillit mellan människor och till myndigheter. I kan vi se tillbaka av inbördes frihet och fred och av formaliserad politisk samverkan genom . uppnådde vi en vardaglig integration mellan våra länder som EU än inte har lyckats närma sig. står inför prövningar men också inför möjligheter. har aviserat långsiktiga gränskontroller gentemot . Här har vi en möjlighet att arbeta för en gemensam nordisk strategi för gemensam nordisk gränsbevakning. Med en gemensam nordisk yttre gräns utifrån gemensamma resurser skulle vi ta ansvar för i ett läge då EU:s yttre gräns i många avseenden har kollapsat. Med en gemensam nordisk yttre gränskontroll kan vi också se följande fördelar:  ordning och reda i en orolig tid  avlastning för polisen i våra respektive länder  fördjupad samverkan på riktigt och en konkretion av orden ”tillsammans är vi starkare”  möjlighet att slopa våra nationella gränskontroller internt för god mobilitet inom , såväl för gränspendlare som för företag och handelsutbyte. Den nordiska samarbetsministern och hennes kollegor har aviserat att de är intresserade av den danska idén och har börjat samtala om den. bekräftade vid frågestunden här att man har tagit initiativ till diskussioner om hur man kan gå vidare med den här idén. Inrikesminister har uttalat att mobiliteten i måste underlättas för att samverkan ska kunna stärkas. Det är inte bara nödvändigt utan också möjligt. Vi ser en ökad gränspolissamverkan i till exempel . Vi ser att vi kan samverka över nationsgränserna och anpassa vår lagstiftning efter gemensamma syften och mål. Men det är viktigt att regeringen är en drivande kraft för att samla de nordiska länderna till en lösning alla kan känna sig bekväma med. har meddelat att man initialt säger nej till den typ av gemensam nordisk gräns som har diskuterats. Den behöver i samråd med visa att det rör sig om gemensamma krafttag med gemensamma resurser och ekonomiska medel. Varken eller något annat nordiskt land ska stå ensamt i denna prövning. Jag kan bara applådera att är med på tåget. Frågan är när Alliansens övriga partier tydligt ska stiga på. Det här är en möjlighet till tätare utbildningsutbyte och ekonomisk tillväxt. Det är en möjlighet att återigen gå mot ett internt mer gränslöst som vi behåller kontrollen över externt. sak är vår, och vår sak är . Tillsammans kan vi lägga kraft och konkretion bakom den vida spridda devisen ”tillsammans är vi starkare”. Utrikesministern sa i sin utrikesdeklaration att vi vill se ett starkare EU. Jag skulle säga att vi vill se ett starkare mellanstatligt och ett svagare överstatligt EU. Det har framtiden för sig. är viktigaste och inrikes mest folkförankrade utrikespolitiska fråga. Vi kan knyta starka band på en stark grund. I detta anförande instämde och (båda SD). 132 (MP): Jag må vara sist i debatten, men jag ska ta upp den fråga som borde komma först i varje utrikespolitisk debatt: hur man bygger fred och goda relationer. Jag kommer också att tala om behovet av innovation. För att räkna hur det ordet kommer upp i den här kammaren bör man nog ha gått en högre årskurs i matematik. Men var är innovationen och nytänkandet i fredspolitiken? Jo, vi hörde utrikesministern ta upp ämnen som har varit frånvarande här – att vi ska bygga upp möjligheten att förebygga konflikter. Med det menar jag civil krishantering. fattade EU ett beslut om att bygga en civil insatsstyrka med medlare, diplomater, skattetekniker, livsmedelstekniker, ingenjörer, poliser och jurister för att hjälpa till att bygga upp länder innan första kulan är avlossad. Vi väntar fortfarande på att EU ska bygga upp den här styrkan. Här kan bli en föregångare. Utrikesministern talade också om fri och rättvis handel. Det är grunden för att bygga upp goda relationer med andra länder – att se till att resurserna räcker och ha ett aktivt klimatarbete. Då bygger vi fred och undviker konflikt. Det är det som är den första försvarslinjen. Vi kan aldrig bli en militär stormakt, och det tjänar föga till att bli en liten kugge i en annan militär stormakt. Vi ska bli en fredsstormakt. Vad kan vara bättre i en debatt än att avsluta med lite nya idéer? Då talar jag om utrikespolitik. Det är förbjudet på många sätt i , men det finns globala organisationer. Jag har till och med skrivit en liten folder om det. Alla som känner mig vet ju att jag alltid har med mig mina foldrar överallt. En heter just utrikespolitik. Men jag är inte ensam om de här idéerna. Det finns United Cities and Local Governments, Förenta kommunerna, . När kommuner samarbetar finns det ingen stormakt som kan invadera några andra som inte lyder eller tycker likadant. De måste samarbeta med konsensus. Ingen kommun har någon militär, utan det måste ske i samtal. Chansen att satsa mer på kommunala samarbeten ger oss också möjligheten att gå in i länder som annars hade varit stängda för diplomatiskt inflytande. Det finns exempel på kanadensiska och svenska kommuner som har samarbetat med kinesiska. De upptäcker till exempel att mer demokrati i skolsystemet är en väldigt bra idé. ”Det kan vi ta upp!” Att bygga upp demokrati underifrån är mindre känsligt när man gör det på nivå, så jag hoppas att vi kan ha en debatt här i kammaren om just utrikespolitik. Det är ett nytt sätt att bygga relationer på jämbördig grund. En annan bra idé tycker jag är att ha ett fredsministerium. ligger före oss där. Vad skulle hända om hade ett helt ministerium som syftade till att bygga och skapa fred? Då kanske vi aldrig behöver vapnen som vi köper för dyra pengar. Vi kanske kan undvika behovet av dem. Det är den bästa investeringen, och den kostar väldigt lite. I ekonomin brukar vi tala om marginalnytta. Här finns det en gigantisk marginalnytta. Det finns en global brist på folk som arbetar för att bygga upp freden. skulle kunna spela en unik roll – gärna i samarbete med , och , som också är neutrala länder. Tillsammans skulle vi kunna bygga upp en global resurs som innerligt väl behövs. Jag hoppas att vi här i kammaren debatterar dessa frågor. Den utrikespolitiska debatten var härmed avslutad. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:357 Interpellation 2015/16:357 Särskild löneskatt för äldre av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Tf. expeditions- och rättschef Interpellation 2015/16:410 Interpellation 2015/16:410 Medicinska åldersbedömningar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2015/16:411 Interpellation 2015/16:411 Regeringens hållning vad gäller asylpolitiken av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2015/16:416 Interpellation 2015/16:416 uttalande om arbetet på av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:93 till trafikutskottet 2015/16:94 till försvarsutskottet 2015/16:111 till justitieutskottet 2015/16:88 till försvarsutskottet 2015/16:NL1 till 2015/16:RR1 till finansutskottet 2015/16:RS4, SN1, VPN1 och ÖN1 till 2015/16:3324 till socialutskottet 2015/16:3323 till arbetsmarknadsutskottet 2015/16:3321 och 3322 till miljö- och jordbruksutskottet KOM(2016) 7 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 56 och KOM(2016) 57 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:NU10 Energipolitik 2015/16:FöU8 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU8 Utvidgad miljöbrottsbestämmelse m.m. 2015/16:UU11 – vad kan göra för att möta rådets utmaningar 2015/16:CU12 Genomförande av hissdirektivet 2015/16:JuU3 Ökad endomarbehörighet i tvistemål 2015/16:JuU12 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel 2015/16:UbU9 Kvalitetssäkring av högre utbildning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:109 om rehabiliteringsgarantin 2015/16:RAN1 Verksamhetsredogörelse för 2015 2015/16:RAR1 Verksamhetsredogörelse för 2015 2015/16:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2015 2015/16:RS1 årsredovisning för § 6 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:426 Regeringens och roll som lagstiftare av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:427 Akuta åtgärder för att rädda mjölkproduktionen av (KD) till statsrådet (S) 2015/16:428 Skatter som stimulerar jobb och tillväxt av (M) till finansminister (S) § 7 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:841 Krav enligt kollektivavtal vid offentlig upphandling av (M) till statsrådet (S) 2015/16:842 Förskollärare i fristående förskolor av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:843 verkliga befolkningsmängd av (M) till finansminister (S) 2015/16:844 Spritlangning till ungdomar av (M) till statsrådet (S) 2015/16:845 Fusk med parkeringstillstånd av (C) till statsrådet (S) 2015/16:846 Åtgärder vid ifrågasättande av examenstillstånd av (L) till statsrådet (S) 2015/16:847 Utredning av resursfördelningssystemet av (M) till statsrådet (S) 2015/16:848 och forskning av (M) till statsrådet (S) 2015/16:849 Kvinnor i psykiatrisk vård av (M) till statsrådet (S) 2015/16:850 Finansieringen av Kvarkenfärjan av (M) till statsrådet (S) 2015/16:851 Viltvård av (M) till statsrådet (S) 2015/16:852 Vindkraftspark i av (V) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:853 Kontrollprogram och djurskyddet av (V) till statsrådet (S) 2015/16:854 Beredskapsmuseet i av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) § 8 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:753 Behovet av robusta vägtransporter för det halländska arbets- och näringslivet av (M) till statsrådet (S) 2015/16:752 Intäkter från trängselskatt i av (C) till statsrådet (S) 2015/16:767 Finansieringen av Projekt av (M) till statsrådet (S) 2015/16:765 Sjöfarten och övriga trafikslag av (M) till statsrådet (S) 2015/16:764 Transportinfrastrukturen i norra av (M) till statsrådet (S) 2015/16:790 Byggandet av Kvarkenfärjan av (M) till statsrådet (S) 2015/16:793 Fortkörning vid vägarbeten och trafikolyckor av (M) till statsrådet (S) 2015/16:794 Användningen av det statliga flyktingstödet av (M) till statsrådet (S) 2015/16:795 Positiv eller negativ listning i av (V) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:796 resolution inför de fortsatta TISA-förhandlingarna av Amineh Kakabaveh (V) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:799 Reserverade medel för järnvägsunderhåll av Per Klarberg (SD) till statsrådet (S) 2015/16:800 Höjning av banavgifterna av Per Klarberg (SD) till statsrådet (S) 2015/16:801 Västsvenska paketet av (C) till statsrådet (S) 2015/16:804 Kvalitetsregistrens framtid av (L) till statsrådet (S) 2015/16:821 Regeringens akuta flyktingmiljarder av (SD) till statsrådet (S) § 9 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med § 1 anf. 61 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 1 anf. 115 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN § 1 Utrikespolitisk debatt 2 Utrikesminister (S) 3 (M) replik 4 Utrikesminister (S) replik 5 (M) replik 6 Utrikesminister (S) replik 7 (SD) replik 8 Utrikesminister (S) replik 9 (SD) replik 10 Utrikesminister (S) replik 11 (C) replik 12 Utrikesminister (S) replik 13 (C) replik 14 Utrikesminister (S) replik 15 HANS (V) replik 16 Utrikesminister (S) replik 17 HANS (V) replik 18 Utrikesminister (S) replik 19 (L) replik 20 Utrikesminister (S) replik 21 (L) replik 22 Utrikesminister (S) replik 23 (KD) replik 24 Utrikesminister (S) replik 25 (KD) replik 26 Utrikesminister (S) replik 27 (M) 28 (SD) replik 29 (M) replik 30 (SD) replik 31 (M) replik 32 (MP) replik 33 (M) replik 34 (MP) replik 35 (M) replik 36 HANS (V) replik 37 (M) replik 38 HANS (V) replik 39 (M) replik 40 (SD) 41 (MP) 42 (M) replik 43 (MP) replik 44 (M) replik 45 (MP) replik 46 (SD) replik 47 (MP) replik 48 (SD) replik 49 (MP) replik 50 (C) replik 51 (MP) replik 52 (C) replik 53 (MP) replik 54 HANS (V) replik 55 (MP) replik 56 HANS (V) replik 57 (MP) replik 58 (L) replik 59 (MP) replik 60 (L) replik 61 (MP) replik 62 (KD) replik 63 (MP) replik 64 (KD) replik 65 (MP) replik 66 (C) 67 (MP) replik 68 (C) replik 69 (MP) replik 70 (C) replik 71 HANS (V) 72 (C) replik 73 HANS (V) replik 74 (C) replik 75 HANS (V) replik 76 (KD) replik 77 HANS (V) replik 78 (KD) replik 79 HANS (V) replik 80 (L) 81 (MP) replik 82 (L) replik 83 (MP) replik 84 (L) replik 85 HANS (V) replik 86 (L) replik 87 HANS (V) replik 88 (L) replik 89 (KD) 90 (SD) replik 91 (KD) replik 92 (SD) replik 93 (KD) replik 94 (MP) replik 95 (KD) replik 96 (MP) replik 97 (KD) replik 98 (S) 99 (L) replik 100 (S) replik 101 (L) replik 102 (S) replik 103 (M) replik 104 (S) replik 105 (M) replik 106 (S) replik 107 (M) 108 (SD) 109 (MP) 110 (C) replik 111 (MP) replik 112 (C) replik 113 (MP) replik 114 (V) 115 (L) 116 (S) 117 (M) 118 (SD) 119 AMINEH KAKABAVEH (V) 120 (S) 121 (M) 122 (SD) 123 (S) replik 124 (SD) replik 125 (S) replik 126 (SD) replik 127 (V) 128 (S) 129 (M) 130 (SD) 131 (SD) 132 (MP) § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 6 Anmälan om interpellationer § 7 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 8 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 9 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016