prot · H40937 · 2016-11-30 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om faktapromemorior Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM28 Ändring i direktivet mot skatteundandraganden (hybrida missmatchningar med tredjeländer) KOM(2016) 687 till skatteutskottet 2016/17:FPM29 Förordning om fiskemöjligheter i KOM(2016) 698 till miljö- och jordbruksutskottet § 3 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till socialutskottet: RiR 2016:29 Statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:31 till 2016/17:44 och 49 till skatteutskottet 2016/17:50 till utbildningsutskottet 2016/17:39 till socialutskottet 2016/17:3533, 3537 och 3538 till utbildningsutskottet KOM(2016) 705 till utbildningsutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:SfU6 Genomförande av det omarbetade asylprocedurdirektivet 2016/17:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2016/17:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 2016/17:SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution § 6 Nytt regelverk om upphandling Nytt regelverk om upphandling betänkande 2016/17:FiU7 Nytt regelverk om upphandling (prop. 2015/16:195) 1 (S): Osmart, osunt och omodernt är vad jag kallar , , , och förslag till beslut, eftersom de inte ställer sig bakom krav på sjysta villkor och svenska löner för dem som jobbar i . Vi står upp för svenska avtal som innebär löner som går att leva på. Skattebetalarnas pengar ska inte användas till att dumpa löner. Jag tänker återkomma till detta i mitt anförande längre fram. ska vi fatta beslut om hur 600 miljarder av skattebetalarnas pengar ska användas i offentlig upphandling. Det gör vi utifrån finansutskottets betänkande 7. Lagförslaget i propositionen grundar sig på tre EU-direktiv om offentlig upphandling . De nya direktiven innehåller bestämmelser som utvecklar skyldigheter och möjligheter, och de ska främja samhälleliga mål genom upphandlingen. Miljöhänsyn, sociala hänsyn och arbetsrättsliga hänsyn ges utökat utrymme. När det gäller miljöhänsyn, djurskydd och socialt företagande har utskottet ställt sig bakom regeringens proposition. Men tyvärr är vi inte eniga om att det vid upphandlingen ska ställas krav på att svenska löner och semester ska gälla. Här vill alltså högerpartierna förhindra att sådana krav ställs. De vill till och med förhindra att möjligheten till att ställa krav på försäkringar ska finnas med. Deras agerande påverkar lokalvårdare, lastbilschaufförer, taxichaufförer, byggnadsarbetare och många välfärdsarbetare runt omkring i . Men det påverkar också seriösa företag som vill ha samma chans att lägga anbud som alla andra. Det påverkar företag som vill ha sjysta spelregler på arbetsmarknaden och som vill att samma spelregler ska gälla. Ställningstagandet i majoritetstexten är, som jag sa inledningsvis, osunt, osmart och omodernt. Varför är det osunt? Jo, det är det därför att seriösa företag tvingas konkurrera med oseriösa och skrupelfria arbetsgivare som inte drar sig för att dumpa lönerna för att vinna upphandlingar. Företag som tar ett långsiktigt ansvar för sina anställda genom goda anställningsvillkor och bidrar till trygghetssystemet på arbetsmarknaden konkurreras ut av oseriösa företagare. Nytt regelverk om upphandling Varför är det osmart? Jo, det är det därför att skattebetalarnas pengar används till att dumpa löner. Och varför är det omodernt? Jo, det är till och med så att en del kallar detta för vilda västern på en del håll i landet. Det råder en sådan oreda på arbetsmarknaden att det är, som jag sa, rena rama vilda västern, och det har blivit värre och värre . Detta måste få ett slut. kan vi få en bättre tingens ordning om M, C, L, KD och SD tar sitt förnuft till fånga. Eftersom propositionen bygger på ett EU-direktiv som särskilt framhåller det sociala skyddet är det mycket osmart att inte ställa sig bakom det. I direktivet står det att kollektivavtal och arbetsrättslig lagstiftning har en avgörande betydelse för att detta skydd ska kunna upprätthållas. Naturligtvis ska den offentliga upphandlingen göras med respekt för arbetstagarens grundläggande rättigheter och villkor enligt lag eller kollektivavtal. Det bidrar till våra viktiga mål med socialt skydd att detta kan uppnås och även vidmakthållas. Men att ta arbetsrättsliga hänsyn vid upphandlingen handlar inte bara om arbetstagarnas sociala skydd utan även om skötsamma leverantörer som inte ska behöva riskera att utsättas för illojal konkurrens av sådana leverantörer som vinner ekonomiska fördelar genom att konkurrera med undermåliga arbetsvillkor och anställningsvillkor. Det påstås att detta skulle missgynna småföretag och att det skulle bli svårare att lägga anbud än vad det är , men det är precis tvärtom. De små företagen gynnas av att det är ordning och reda, att det är samma spelregler som gäller på arbetsmarknaden och att det finns möjlighet till samverkan. Det är både möjligt och kostnadsmässigt förmånligt för ett litet företag att teckna avtal. Kollektivavtalsliknande villkor innebär i praktiken att arbetstid och semester ska följa andra villkor på arbetsmarknaden. Men kollektivavtal ger en större möjlighet för företagen att anpassa villkoren till de förhållanden som råder i branschen. Jag har läst SD:s reservation, som faktiskt liknar lobbyorganisationen påståenden om att kollektivavtal skulle innebära problem för uppköpande myndigheter, eftersom det är så svårt att välja rätt avtal. Detta påstående stämmer inte. Företag tecknar det avtal som gäller i respektive bransch och ger ett grundskydd för arbetstagaren och ordning och reda för företaget. Det är så illa att vi kan få böter av EU om vi inte ställer krav på arbetstid, lön och semester, det vill säga den hårda kärnan. Därför har jag en fråga till . Är det för er moderater värt att böta till EU bara för att slippa se till att seriösa företag kan få konkurrera på lika villkor? SD gick till val på att svenska kollektivavtal ska gälla i och lovade sina väljare att stödja svenska arbetare. Därför har jag en fråga till SD:s . Är det viktigare för er att det fortsatt ska vara möjligt att dumpa löner än att ställa upp för att svenska löner ska gälla i ? Till företrädare har jag också en fråga. Ni har varit mycket noga med djurskyddet. Skyddet för grisar och kor ska vara så bra som möjligt. Det är mycket bra med höga kvalitetskrav, och det finns också med i propositionen som regeringen har lagt fram och som vi ställer oss bakom. Men är det viktigare för med djurskydd än med arbetarskydd? Nytt regelverk om upphandling De gjorde klart för oss att de inte längre vinner några upphandlingar, eftersom de har kollektivavtal, löner som går att leva på och semester för sina chaufförer. De tar socialt ansvar. Det handlar om färdtjänst, sjukresor med flera resor. Det har visat sig att taxibranschen blir sämre och sämre, eftersom förarnas villkor blir sämre med halverade löner och sämre kvalitet för dem som ska åka. Under detta besök påstod liberalen som var med att låga löner bara är skrämselpropaganda. Det var antagligen någonting som man har hört från någon lobbyorganisation som tyvärr inte längre ställer upp på seriösa företag i . Min fråga till Liberalernas företrädare här är: Är det skrämselpropaganda att det finns låga löner i ? Om det inte är skrämselpropaganda, kan ni tänka er att ställa upp på krav enligt den hårda kärnan, det vill säga lön, semester och arbetstid? Det vill jag få veta i dagens debatt. Jag vill återkomma till majoritetsskrivningen från högerpartierna om försäkringar. De påstår att möjligheten att ställa krav på försäkringar – alltså själva möjligheten – skulle missgynna svenska företag. Därför vill jag fråga högerpartierna: Vill ni förbjuda möjligheten att ställa krav på försäkringar på arbetsplatserna? Jag tror inte att ni vill det, och i så fall är er skrivning fullständigt obegriplig. Trots att ni förmodligen vill att det ska finnas försäkringar på arbetsplatserna, vilket jag innerligt hoppas, skriver ni att det missgynnar företagen att det ställs krav på försäkringar. Skrivningen är motsägelsefull, och jag vill att ni förklarar er. Kan det kanske vara så illa att ni inte har läst propositionen utan gått på hörsägen? Eller har ni lyssnat på någon lobbyorganisation som har påstått detta? Jag tror att arbetstagare och seriösa svenska företag vill ha ert svar . Ska det vara möjligt med försäkringar eller inte? Vi, det vill säga Socialdemokraterna, , tycker – som regeringen föreslår – att det ska vara möjligt att sätta upp villkor för pensioner, försäkringar och annan ledighet än semester. Jag yrkar alltså bifall till reservation 1. Återigen, herr talman: vill ha trygghet, en lön att leva på och sjysta villkor. Vi står upp för seriösa företag och för att svenska löner ska gälla i . 2 (M): lade regeringen en proposition på bord om ett nytt regelverk för upphandling i offentlig sektor. En del av lagförslagen i propositionen grundar sig på tre EU-direktiv om offentlig upphandling . De ersätter till stor del direktiven om offentlig upphandling . De nya direktiven skulle ha varit införda , vilket innebär att införandet av direktiven redan är försenade. I de nya direktiven ges miljöhänsyn, social hänsyn och arbetsrättslig hänsyn större utrymme. Tanken i direktivet har varit att minska regelkrånglet i offentlig upphandling, motverka osunda affärsbeteenden, underlätta upphandlingsprocessen och erbjuda de upphandlande myndigheterna större flexibilitet. Regeringen har dock byggt sin tolkning med förslag på lagstiftning som går betydligt längre än EU-direktivet kräver. Nytt regelverk om upphandling Det gäller särskilt de arbetsrättsliga villkoren, med bland annat krav på arbetsvillkor i nivå med kollektivavtal, och utökade regleringar. Detta har mött häftig kritik från flera remissinstanser, inklusive Lagrådet. En annan kritik är att regelverket är mycket otydligt och komplicerat, vilket kommer att innebära dyra och tidskrävande upphandlingsprocesser. Vi ser positivt på de nya EU-direktiven, men regeringen har alltså presenterat ett mer långtgående lagförslag som går tvärtemot direktivens syfte. Alliansen avslår propositionen i de delar som avser en skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att ställa särskilda arbetsrättsliga villkor och till dessa knutna bestämmelser. Därtill gör vi ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett nytt förslag till komplettering så att direktiven kan införas. Det är både viktigt och nödvändigt att ge möjlighet att ställa miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga krav i offentlig upphandling. Att vid behov ställa krav på den så kallade hårda kärnan, det vill säga lön, semester och arbetstid, kan vara nödvändigt i sektorer med hög priskonkurrens. Självklart vill vi ha sjysta villkor. Med den nuvarande upphandlingslagstiftningen finns goda möjligheter för den upphandlande myndigheten eller enheten att ställa sociala krav. Den som upphandlar har en skyldighet att granska anbuden, kräva förklaring på det anbud som är misstänkt lågt och förkasta det. Det kräver kompetens och kunskap hos dem som köper in tjänsterna eller varorna, men myndigheterna behöver också prioritera kontroll och uppföljning av ställda krav. Om en leverantör inte sköter sig ska avtalet kunna hävas. Möjligheten för små och medelstora företag att delta i offentlig upphandling måste förbättras. Detta är också en av intentionerna i EU-direktiven. Tyvärr går regeringen längre än EU-direktivet kräver och vill införa regleringar som missgynnar i synnerhet små företag, till exempel familjeföretag. Förslaget om att det ska ställas villkor på en nivå motsvarande kollektivavtal när det gäller lön, semester och arbetstid innehåller inbyggda problem som kan leda till både tillämpningssvårigheter och oönskade konsekvenser. Till exempel kan företag som inte är kollektivanslutna missgynnas då de kan behöva erbjuda sina anställda bättre villkor än vad som följer av kollektivavtal, eftersom avtalen ger möjlighet att avtala bort vissa förmåner. Detta kan slå hårt mot små företag, då sex av tio företag med färre än 50 anställda saknar kollektivavtal. Det får inte bli så att de företag som har kollektivavtal får passera i en gräddfil medan de som saknar kollektivavtal måste ägna hela sin kraft och åtskillig tid åt att påvisa att de uppfyller en lång rad krav som definieras av kollektivavtalen utöver gällande lagstiftning. Andra konsekvenser och svårigheter som kan uppkomma av förslaget är en konflikt vad avser tolkningsföreträde av kollektivavtalen. Den upphandlande myndigheten ska själv tolka avtalen, och flera domstolar kan komma att pröva eventuella tvister. Vi anser att konsekvenserna för den svenska partsmodellen, där de avtalsslutande parterna i första hand tolkar avtalet, inte är tillräckligt utredda. Problem kan också uppkomma vid jämförelser mellan olika kollektivavtal, då alla avtal inte är offentliga. Nytt regelverk om upphandling Med regeringens förslag missgynnas svenska företag jämfört med utländska företag. Förslaget ger upphandlande myndigheter rätt att ställa krav på till exempel försäkringar, tjänstepension och andra ledigheter än semester. EU-direktivet slår fast att utstationerad arbetskraft endast behöver leva upp till det krav som följer av utstationeringslagen, det vill säga lön, arbetstid och semester. Då lika krav inte kan ställas på alla kommer alltså utländska företag att kunna gynnas framför svenska. I en globaliserad värld med tuff konkurrens är det obegripligt att villkoren för svenska och utländska företag som verkar i skulle vara olika. Regeringens förslag riskerar att sammantaget skapa fler problem än det löser. Det innebär en stor ökning av regelbördan, ökad otydlighet i regelverken och minskad konkurrens. Det missgynnar de svenska företagen jämfört med de utländska företagen. Det kan innebära ett hårt slag mot jobbmotor, det vill säga de små företagen, de lokala företagen och familjeföretagen. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet, utom i punkt 9 där jag yrkar bifall till reservation 8, punkt 10 där jag yrkar bifall till reservation 9 och punkt 14 där jag yrkar bifall till reservation 13. 3 (S) replik: Ja, det här blev vi inte klokare av; det blev möjligen ännu mer förvirrat när det gäller var egentligen står. Vill man inte att det ska finnas försäkringar på den svenska arbetsmarknaden? Är det vad står och säger – att det inte ska finnas några försäkringar på den svenska arbetsmarknaden? Jag tycker att det är ett sanslöst uttalande från företrädare här . Ska vi ge oss för att det finns några få företag som inte har försäkringar? Det är klart att vi ska göra precis tvärtom. Vi tänker gå vidare, steg för steg, tills alla omfattas av försäkringar. Det är ju livsfarligt att jobba för många företag och inte ha försäkring. Tänk vad hårt det kan drabba till exempel byggnadsarbetare att inte ha försäkring! Och det drabbar inte bara de anställda, även om lidandet för den som drabbas av en olycka i arbetet skulle vara tillräckligt, utan det drabbar även samhället. Utan försäkringar blir det väldigt dyrt för samhället att ställa upp och ta hand om dessa arbetsskadade människor . Här står och säger att möjligheten att ställa krav på försäkringar kan slå ut svenska företag. Det är fullkomligt orimligt att ni inte längre står upp för den svenska modellen och för att vi ska kunna ha försäkringar på våra arbetsplatser. Dessutom omfattas av alla arbetstagare av ett avtal. Menar att de övriga skulle se till att dessa inte längre ska ha något? Detta vill jag ha svar på. 4 (M) replik: Nytt regelverk om upphandling Det var tråkigt att blev ännu mer förvirrad. Jag tycker att vi har varit ganska tydliga i vår följdmotion. Jag tycker också att vi har uttalat vad vi tycker och tänker. Vi säger att man, vid behov, ska kunna ta till den hårda kärnan med lön, semester och arbetstid. Men vi säger också att vi måste följa . Där regleras pensioner, försäkringar och ledigheter. Om ett företag som har sitt säte i ett annat land än kommer hit för att arbeta följer man den lagstiftning som finns här. Det är möjligt att man betalar pensioner och försäkringar i företagets hemland, men man kommer att missgynnas i eftersom andra villkor gäller här. 5 (S) replik: Jag hoppas verkligen att det inte blir som säger – att det inte ens ska vara möjligt att ställa krav på försäkringar. Ska vi inte ens få ha skrivningen att det ska vara möjligt att ställa krav på försäkringar? Det står inte att det alltid ska ställas krav på försäkringar, utan just att det ska vara möjligt. Inte ens detta vill ! Det är horribelt att , och partiets representant här , totalt böjer er för lobbyorganisationerna. Det är ju de som har påverkat er. Vi ser det, och vi har hört de påståenden som har trummats ut . Tyvärr har ni gått på dem. Ni har dessutom gått på att det skulle bli sämre för de mindre företagen. Vi gör det möjligt för småföretagen. Vi stöder småföretagen så att de kan gå samman, så att de kan få hjälp, för att kunna vara med i upphandlingen framöver. Vi stöder ordning och reda. Småföretagen vill inte heller vara med i lönedumpningsracet, utan de vill ha ordning och reda. De vill inte bli utkonkurrerade av dem som kör med osjysta villkor. Jag är djupt besviken – men kanske inte så förvånad – över att lämnar arbetarskyddet; det tillhör er historia. Men ni har dessutom mage att släppa detta med seriösa företag. Ni låter de oseriösa företagarna få en allt större marknadsandel, och de seriösa företagen ska nu slås ut på grund av att ni hänger upp er på det här EU-direktivet. Vi ser möjligheterna att flytta fram positionerna. Ni försämrar i stället, både för de seriösa företagen och för svenska arbetare. 6 (M) replik: ägnar sig nu åt något slags rödgrön retorik. Den innehåller lite skrämselpropaganda, som man gärna ägnar sig åt, särskilt i en valrörelse. Hon använder ordet ”horribelt”. Jag tycker att det är horribelt att ni lägger fram förslag som gör att småföretagen inte kan vara med och konkurrera i upphandlingarna. Sex av tio småföretag saknar kollektivavtal. Ni tycker att de ska ägna mer tid åt detta och att de ska ägna mycket tid åt administration i stället för att göra jobbet. Om det kommer in ett oseriöst anbud, vilket du själv tog upp i ditt anförande, ger nuvarande lagstiftning möjlighet att granska. Om det finns en misstanke ska man gå och titta på det. Man kan häva avtalet om det behövs, om det är oseriöst. Det är inte så att alla företag med kollektivavtal automatiskt är seriösa eller att alla som saknar kollektivavtal automatiskt är oseriösa. Det är horribelt att säga just detta. Använd er i stället av den lagstiftning och de granskningsmöjligheter som finns. Vi ska se till att det finns kompetens och kunskap så att vi kan använda oss av det som finns i stället för att komma med nya förslag som missgynnar de små företagen och som missgynnar svenska företag gentemot utländska företag. Nytt regelverk om upphandling 7 (SD): Processen kring detta betänkande påminner oss egentligen, på ett synnerligen flagrant sätt, om en enda sak: leds av en oerhört svag minoritetsregering. Detta är i sig ingen nyhet, och det är heller ingenting nytt för – minoritetsregeringar har varit , inte undantaget. Skillnaden mot tidigare minoritetsregeringar är att nuvarande regering inte verkar förstå att den är en minoritetsregering. På något sätt försöker man låtsas som om detta faktum inte existerar. Regeringschefen själv har otaliga gånger gjort det övertydligt att han inte vill vara beroende av vårt stöd, våra röster och våra mandat. slipper han det, men i stället för att tacka mig går han i fullständig polemik. En minoritetsregering måste givetvis förankra sina förslag med oppositionen innan man presenterar dem. Att jag ska behöva stå här, i talarstol, och upplysa om sådana självklarheter är egentligen smått bisarrt. Inte heller har man förmått att ta till sig av den massiva kritiken från remissinstanserna, inte minst från Lagrådet. Vi accepterar många delar av denna proposition, som i grunden bygger på tre olika EU-direktiv. De delar som regeringen valt att lägga till utöver dessa direktiv är dock förknippade med en påtaglig problematik. Även om civilministern inte kommer att tillstå det rakt ut har den här propositionen udden riktad mot landets småföretagare, i synnerhet de kollektivavtalslösa småföretagarna. Eftersom av småföretagen är just kollektivavtalslösa, och eftersom av alla företag är just småföretag, får detta lagförslag kraftigt negativa konsekvenser för en majoritet av alla företag i . Det är inte första gången – och, dessvärre, förmodligen heller inte den sista – som regeringen presenterar förslag med kraftigt negativa konsekvenser för det svenska företagandet. har man föreslagit ökade sjuklönekostnader. Just nu hanterar man ett förslag om en entreprenörsskatt med ödesdigra konsekvenser för just småföretagen. kommer inte att medverka till en sådan politik. Jag hade haft en annan förståelse för detta förslag om det var så att de kollektivavtalslösa småföretagen genomgående hade präglats av osjysta löner och osjysta arbetsvillkor. Men så är inte fallet. Påfallande ofta är det tvärtom. Jag tycker också att det är värt att poängtera – och det här är givetvis någonting som regeringen håller väldigt tyst om – att i de fall som en upphandlare väljer att ställa villkor som sträcker sig bortom det som kallas den hårda kärnan kommer dessa villkor enbart att appliceras på svenska företag med svenska löntagare, men utländska företag med utstationerad arbetskraft kommer härvidlag att undantas från bestämmelserna. Detta resulterar i att de får en lägre kostnadsbild och kan lägga sig på ett lägre anbud och därigenom vinna en upphandling. Man skapar alltså ett incitament för företagen att hålla sig med utstationerad arbetskraft, som man inför en laglig grund för diskriminering av svenska företag och svenska löntagare. Aldrig i livet att jag och mitt parti ger vårt stöd till ett sådant förslag! Det kommer inte att ske. Nytt regelverk om upphandling Jag känner en viss oro för vad detta lagförslag får för konsekvenser för den svenska modellen. Parternas inflytande och tolkningsföreträde kommer obönhörligen att minska. Arbetsdomstolens inflytande och befogenheter kommer att minska. Vad det får för konsekvenser på är svårt att uttala sig om med säkerhet. Men det vi kan säga med säkerhet är att parterna blir svagare, vare sig parten heter eller . Jag ser också risker för skattebetalarna. Om man utesluter en majoritet av företagen från att delta i offentlig upphandling får det av uppenbara skäl negativa konsekvenser vad avser konkurrensen. Det kan såklart enbart leda till dyrare upphandlingar, vilket i förlängningen givetvis drabbar den enskilde skattebetalaren. Det finns en problematik med oseriösa aktörer inom offentlig upphandling, och den ska vi givetvis komma till rätta med. Men i stället för att ställa till det för alla hederliga företag har andra lösningar. Vi vill införa ett så kallat huvudentreprenörsansvar. En stor del av den problematik som trots allt finns är att företag anlitar underentreprenörer som ibland, inte alltid, präglas av osjysta villkor eller i värsta fall regelrätt svart arbetskraft. Genom att göra huvudentreprenören solidariskt ansvarig för hela kedjan löser vi till väldigt stor del detta problem. Vi vill också bli betydligt tuffare med kontrollen av dem som jobbar med offentliga kontrakt. Genom samverkan mellan exempelvis kommunen, i förekommande fall, och skattemyndigheten kan man hyfsat enkelt gå in och kontrollera att sociala avgifter har betalats in på vederbörligt sätt. kommun är ett framstående exempel på detta. Deras modell bör appliceras i hela landet.