prot · H30970 · 2016-02-25 00:00:00 — Tredje vice talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 2 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i socialförsäkringsutskottet. Tredje vice talmannen förklarade vald till § 3 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM47 Utbyte av kriminalregisterinformation om tredjelandsmedborgare (2016) 7 till justitieutskottet § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:109 till socialförsäkringsutskottet 2015/16:RAN1 och RAR1 till 2015/16:RR2 till finansutskottet 2015/16:RS1 till betänkande 2015/16:NU10 1 (M): Det är alltid en ära att få tala om sitt första betänkande i näringsutskottet. har vi laddat med två timmars utskottssammanträde inför det här, så vi känner oss pigga och glada inför debatten! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet utom i fråga om punkterna 1 och 3, där jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 8. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men vi yrkar inte bifall till alla. Detta är ett motionsärende, kan jag berätta för dem som lyssnar på debatten. Det handlar mycket om förnybar energi och energieffektivisering, kärnkraft, effektskatter och lite annat. Den är inte så hiskeligt gammal. började det hända en hel del saker, till exempel glödlampa. Men vad inte så många vet – inte jag heller förrän jag började läsa på – är att , med reservation för uttalet av efternamnet, var nära att komma först med glödlampan. Vad han däremot kom först med var trefasen. Det var nämligen problem med att överföra el med likström, då man fick stor effektförlust. Denne grundade sedan ett företag som sedermera blev Asea, numera ABB. Vi har alltså rejäla rötter i det här. Det som är lite extra intressant för en dalkarl är att den första ledning av trefas som byggdes gick från till i . Det känns lite extra att än en gång har varit med och på ett eller annat sätt lett utvecklingen. Vi har Wenströmska gymnasiet, det finns en gubbe som man kallar för trefasgubben i och det finns en väg i . Det finns alltså ett antal kvarvarande minnen efter denna ingenjör, som gick bort alldeles på tok för . Jag tror att han bara var . Vi ska nu tala lite om dagens problem, också. Vi vet alla att elen har varit betydelsefull för vår utveckling och för vårt välstånd. Det är många goda ingenjörer som på olika sätt har sett till att vi har haft denna utveckling. Vi har en basindustri som har varit beroende av just elkraften. var vattenkraften det man tog kraften ifrån, men i och med att man kunde flytta kraften i elledningar kunde man också börja se till att industrier och liknande kom till på andra håll och kanter. har vi låga energipriser. Om vi börjar backa tillbaka tror jag inte att det har funnits någon som kunde tro att det skulle se ut så . Det beror naturligtvis dels på en lågkonjunktur, dels på att vi har tillfört energi. Jag återkommer till det, fru talman. Man kan fundera lite över uttryck i som afterwork, caffelatte och liknande. Vi som bor ute på landet talar fortfarande om skogen, malmen, järnet och stålet. Vi känner till dess betydelse. Jag tror att det är viktigt att vi slår fast att basindustrin i är betydelsefull för vår välfärd. Det finns alla skäl i världen att på olika sätt se till att vi kan bevara den genom kunskap och genom att vi har duktiga ingenjörer. Men vi måste också se till att vi har elenergi som gör att vi kan vara konkurrenskraftiga. Jag tror att ordet konkurrenskraft är viktigt. Här finns en hel del frågetecken. Det finns en som sitter och jobbar med frågorna. Jag är inte en del av den, så jag kan kanske ta ut lite vidare svängar. Sedan får jag se om tittar lite styggt på mig och tycker att det går för långt; då får han rätta till det. Det finns ett stort problem som vi moderater ser, och där har vi gjort ett utspel. Det gäller effektskatten, som vi vill sänka. Vi ska vara ärliga och säga att när det var goda tider och höga elpriser höjde vi den. Då fanns det goda vinster. Vi ser att denna marginal inte finns . Om man tittar på kostnaden för el, tar ett spotpris på och jämför det med vindkraften får man ett elcertifikat, om man nu har vindkraftsel, på . Detta är siffror . Den enda skatt man har då är en fastighetsskatt på per kilowatt. Detta ger ett netto till den som har vindkraften på per kilowatt. Om man däremot har kärnkraft och samma spotpris finns det ingen uppsida, utan där finns bara fastighetsskatt på , kärnavfallsavgift på och effektskatt på . Det ger ett netto på endast till innehavaren. Även från statliga har man varit oerhört tydlig med att detta måste ses över. Detta är något som har föranlett att vi moderater har gjort ett utspel och sagt att det måste till en sänkt effektskatt. Annars finns det en stor risk att våra kärnkraftverk, som är ålagda att öka sin säkerhet, inte kommer att genomföra dessa investeringsbeslut. Om vi teoretiskt skulle lägga ned kärnkraften har jag siffror på att det kommer att kosta åtminstone ett par hundra miljarder att ersätta den. Det kommer naturligtvis konsumenterna att få lov att betala. Det är viktigt att regeringen kommer till en slutsats. Vi kanske får höra senare vad lösningen blir. Också vattenkraften har problem med en fastighetsskatt som slår med per kilowatt. Även här finns annan lagstiftning som man börjar fundera lite över när det gäller hur vattenkraften ska se ut. Elcertifikaten trädde i kraft . Det var inte på grund av att det var som vi moderater var emot dem; vi har senare ställt upp på elcertifikaten. Men man kan se att elcertifikaten driver fram ytterligare elkraft som inte efterfrågas av marknaden. Det är det som leder till ett lågt energipris. Elkonsumenten har enligt fiffigt betalat 37 miljarder utan att vi ens ser det på elräkningen . Det är en kostnad som vi elkonsumenter får betala. I betänkandet ingår bland annat att regeringen ska se till att underlätta när det gäller elräkningen. Jag är lite tveksam till återinförandet på elräkningen av hur stor del som gäller elcertifikat, men jag tycker att det skulle vara en ganska bra varudeklaration. Motiveringen till att den togs bort var just att man skulle underlätta läsandet av elräkningarna. Vi kommer ihåg att det var en rejäl debatt om detta. Jag ska avslutningsvis nämna någonting om effektreserven. Lagstiftningen gäller till 2020, och har ett uppdrag, jag tror att det är på , att se till att det finns reservkraft. Det här kan lösas på två sätt: att någon tillhandahåller reservkraft när det blir otroligt kallt eller att elintensiv industri släcker ned sin verksamhet . Tanken när man satte 2020 som slutdatum var att elmarknaden skulle lösa det här själv. Personligen tror jag att det blir svårt. Jag har förstått att regeringen har tänkt fortsätta med lagen om effektreserven, och jag tror att man ska försöka hitta former för den här elreserven som är billigast tänkbara för konsumenten. En del brukar ironisera och säga: har vi brist på ström, så då får hemma i slå igen. Men industrin får en kompensation, och det kan vara otroligt billigt ur elkonsumenternas perspektiv att man gör så i stället för att bygga upp en effekt som vi bara behöver vartannat eller . Vi får se. Vi kanske får en redovisning från regeringspartierna om vad man har tänkt med den här effektreserven, om det blir en förlängning och den alltså inte upphör. 2 (SD): Vi debatterar energibetänkandet med motioner från den allmänna motionstiden. grundläggande inställning till energipolitiken är att den ska främja ett energisystem som ska ge en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning för industrin, välfärden och medborgarna. Det ska inte vara tvärtom. Fokus tycker vi ska vara att göra det möjligt för att upprätthålla en så hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard som möjligt. När regeringen tillträdde aviserade och sjösatte man en parlamentarisk kommitté, , för att analysera energipolitiken och sondera möjligheterna att nå en så bred energiöverenskommelse som möjligt med särskilt fokus på kraftförsörjningen tiden . Det är givetvis vällovligt, men som regeringen avsatt för att analysera energipolitiken hinner mycket hända. Det har redan kommit nedläggningsbesked för fyra av landets tio kärnkraftsreaktorer. kom även beskedet att 1 kommer att stänga , vilket var i det lägre spannet för det som man hade aviserat och än 2019, som var den bortre gränsen i spannet. Det här är någonting som är hårt drivet av ett konstlat lågt elpris kombinerat med straffskatt på kärnkraft i form av en effektskatt. Skattesanktionen mot vattenkraften i form av förhöjd fastighetsskatt äventyrar även på samma sätt kraftstationer som står inför större renoveringsbehov. När man ställs inför att man behöver investera kommer det inte att finnas den ekonomiska avsättning som behövs i investeringarna. Som tidigare påtalat har regeringen genomfört ett flertal åtgärder som i allra högsta grad påverkar förutsättningarna och som kommissionen har arbetat och arbetar. Straffskatten på kärnkraft har höjts och ambitionsnivån i elcertifikatssystemet har höjts, vilket alltmer blir ett rent bidragssystem för väderberoende kraftslag. Man riktar även skattemedel som går till subventioner för solkraftsinvesteringar. Det är åtgärder som bidrar och har bidragit till att förvärra den här problematiken även bortom 2025 med ett konstlat lågt elpris. Frågan är hur mycket förutsättningarna för analysen kommer att ändras till följd av regeringens agerande och ovilja till agerande . Grundproblemet med subventioner och olika former av stödsystem är att de snedvrider konkurrensen. Det har drivits fram ett överutbud på kraftmarknaden som lett till konstlat låga elpriser, vilket inte återspeglar den verkliga kostnaden som kraftproducenter har. Det slår undan benen helt på exempelvis baskraften. Det är inte hållbart , då ett vidmakthållande av situationen kräver alltmer subventioner för att upprätthålla kraft i systemet. De subventionssystem som har tagits fram politiskt har även företrädesvis stimulerat investeringar i väderberoende kraftslag som inte nödvändigtvis levererar när behovet av kraft är som störst, och man har oftast en betydligt lägre kapacitetsfaktor än vad som är genomsnittet i kraftsystemet. Ser man även till de kraftslag som på politisk väg görs olönsamma genom straffbeskattning och som i praktiken ersätts av väderberoende kraftslag minskar marginalen i kraftbalansen. Vi kan nu se att leveranssäkerheten på allvar riskerar att äventyras, då vi börjar gå mot att nå minussiffror i kraftbalansen. Så har det inte varit . beklagar det här, för det har varit en av styrkorna för svenskt vidkommande att vi haft en hög leveranssäkerhet, och det har varit en tillgång för vår industri . Ska vi gå mot en mer fungerande elmarknad är det vår uppfattning att man måste börja sanera marknaden från olika former av konkurrenssnedvridande stöd som tenderar att vara styrande. Tiden för långtgående subsidier är över. Förutsättningarna för den småskaliga vattenkraften kommer även att diskuteras , dock inte av näringsutskottet, utan i ett särskilt betänkande från civilutskottet. Vi tycker att frågan är högst angelägen under förutsättningarna som råder för de småskaliga kraftstationer som är utsatta för omfattade ny- och omprövningar av sina tillstånd. De flesta av de här kraftstationerna ligger på platser där vattenkraften har använts för att driva kvarnar, sågar, hammare och liknande. Många av de mindre samhällena i den södra hälften av har vuxit fram kring vattenkraften. Det finns därför ett mycket stort kulturhistoriskt värde kring kraftverken utöver själva kraftproduktionen. Ett flertal av dessa småskaliga vattenkraftstationer hotas nu av nedläggning till följd av de här omprövningarna jämte det konstlat låga elpriset och straffbeskattningen i form av en förhöjd fastighetsskatt. Den småskaliga vattenkraften har således ett stort energipolitiskt värde. Energimässigt bidrar man med bara drygt en tiondel av den totala vattenkraftens energiproduktion, men det viktiga är att dessa verk ur effektsynpunkt spelar en betydligt större roll. De är placerade främst i och har ett stort effektvärde. De bidrar med uppemot till kraftbalansen . De 900 megawatten kan exempelvis jämföras med vindkraftens bidrag till kraftbalansen som är drygt för hela landet. Den småskaliga vattenkraften bidrar alltså med ett högre effektvärde till kraftbalansen än vad hela den installerade vindkraftskapaciteten gör i . Det är mer. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna 2 och 9 i betänkandet. står givetvis bakom samtliga våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande nöjer vi oss med att yrka bifall till dessa två reservationer. 3 (C): Jag vill börja med att skryta lite. Det får man egentligen inte göra i , för här råder ju jantelagen, men jag tar risken. Jag brukar normalt sett dela ut anti-jante-karameller, men jag gör det nu symboliskt i stället. har en lång tradition av att driva politik som förenar många olika typer av hållbarhetsaspekter: ekonomi, den sociala delen och den ekologiska delen. Den gröna skatteväxlingen är bärande i vår miljöpolitik, och i min och vision vill vi ha ett energisystem som är till förnybart till 2040. Några här sitter i Miljömålsberedningen, och jag är väldigt glad att ni har nått en överenskommelse om ett skarpt klimatmål till 2045. Det är lite tuffare än vad det var innan, och det tackar jag för. Vi behöver en verktygslåda som möjliggör den här utvecklingen. För att nå målet, som troligen är världens mest ambitiösa klimatmål måste den här fossila energin ersättas med förnybar energi. Jag står därför bakom förslaget i motion 2371 om fortsatta satsningar på att bygga ut den förnybara energin. Vi förutsätter att beaktar Miljömålsberedningens förslag i det kommande arbetet. har, som jag har sagt ganska i den här talarstolen, unika förutsättningar när det gäller att producera förnybar energi från jorden, skogen, havet, vinden och solen. Sol- och vindel utgör tillsammans med vattenkraft och biokraft basen i ett robust och helt förnybart energisystem. Ur ett internationellt perspektiv är ett föregångsland när det kommer till framgångsrik energi- och klimatpolitik. Om vi tittar på det svenska energisystemet utifrån ser vi att den förnybara energin växer, att elexporten är rekordhög , att elpriserna är låga och att klimat- och energimål är på väg att uppnås. Vissa mål har nåtts , till exempel målet om förnybar energi i transportsektorn. Allt detta är effekter av Alliansens klimat- och energiöverenskommelse som fortsätter att leverera konkreta resultat för klimatet och energiomställningen. Läget är dock inte detsamma i resten av världen. som alarmerande rapporter fortsätter att komma om rekordvarma sommar- och vintermånader fortsätter världens behov av energi att öka. I minskar behovet av el, medan elproduktionen slår rekord. uppnåddes den näst största årsproduktionen någonsin i . Vattenkraften var det kraftslag som producerade mest el och stod för av elproduktion . Vindkraften slog nytt produktionsrekord och står nu för av den totala elproduktionen. Även installationstakten för solceller fortsätter att öka. fördubblades den svenska solcellsmarknaden . Det är ganska bra. elanvändning var den näst lägsta . Det bidrog till att det för femte året i följd nettoexporterades el från . visade också upp av rekordhög elexport. Nettoexporten var hela . Det är den största någonsin från . Det motsvarar dessutom produktionen från den svenska kärnkraften . Inledningen har också innehållit en historisk händelse i och med att Nordbalt har tagits i drift. Det är en elöverföringskabel som gör mindre beroende av rysk fossil energi då de kan handla el med den nordiska marknaden. möjligheter att exportera ännu mer förnybar el till länder i vår omvärld är goda. Men det kommer att krävas ytterligare förbättrad kraftöverföringskapacitet till våra grannländer och till kontinenten. kan och bör vara gröna batteri. Men vi ser också utmaningar inom energisektorn. Kraftproducenter står inför ekonomiska utmaningar, som vi har hört sägas i talarstolen tidigare. Solen har tyvärr blivit föremål för skatteintäkter på grund av den rödgröna regeringen. Och transportsektorns utsläpp är fortfarande största energi- och klimatutmaning. Därför är det pågående arbetet i viktigt. För oss i är det betydelsefullt att beaktar hela energisystemet och inte ensidigt fokuserar på enskilda kraftslag eller på enskilda frågor utanför helheten. Jag tycker dock att smala uppdrag att hantera endast el är felaktigt. var tydligt med att även transporterna borde ingå i uppdrag. Jag vill därför ägna åt just transportsektorns energiomställning. Utsläppen från transportsektorn är den största klimatutmaningen i . Mitt och mål är att fordonsflottan ska vara fossiloberoende 2030. Eftersom redan har uppnått målet om förnybar energi i transportsektorn anser jag att bör höja ambitionerna till förnybar energi i transportsektorn till 2020. Det kan vi klara. I partimotion 2371, som jag hänvisade till tidigare, finns flera förslag till åtgärder som syftar till att realisera dessa mål. Jag står självfallet bakom samtliga dessa förslag. Men eftersom endast ett av dem är föremål för behandling i detta betänkande nöjer jag mig med att yrka bifall till förslaget om att det införs krav inom EU på att varje ny bil som säljs ska energideklareras. Om man gör det synliggörs en bils klimatprestanda för bilköparen. De miljömedvetna konsumenternas val kan då i förlängningen påverka utbudet av energi- och klimateffektiva bilar på ett positivt sätt. Jag vill att det ska vara lätt att göra rätt. Jag vill också att det ska vara lätt att tanka rätt. Därför ser jag med oro på hur regeringens politik nu hotar att slå ut de förnybara drivmedlen, som vi i Alliansen har skapat förutsättningar för så att de ska kunna konkurrera med de fossila drivmedlen. Försäljningen av biodiesel och etanol störtdyker till följd av aviserade skattehöjningar på hållbara biodrivmedel som regeringen infört i olika steg. Till exempel räknar branschen med en årlig volymminskning med det nuvarande och accelererande volymtappet på biodiesel. är etanolförsäljningen rekordlåg. Försäljningen av sjönk . För att energisystem ska bli förnybart och för att vi ska nå klimatmålet till 2045 är det här en energiutmaning som vi inte kan bortse från. 4 (L): Energipolitiken tillhör hörnstenarna i ett fungerande samhälle, och en trygg energiförsörjning är en förutsättning för välstånd. Liberalerna har tre övergripande mål för vår energipolitik. Det gäller klimatet, försörjningstryggheten och energisäkerheten. Jag tror att vi alla är överens om att just klimatfrågan är vår tids största framtidsutmaning och att en stor del av de fossila utsläppen på global nivå som vi bekämpar återfinns i just energisektorn. Målet för all energipolitik måste i första hand vara fossilfritt. Det är ett mycket mer relevant mål som är betydligt mer brådskande att uppfylla än målet om förnybart, som är lite diffust i den svenska debatten. Efter klimattoppmötet i står nu världens länder samlade bakom målet att minska koldioxidutsläppen, även om vägen dit är ganska diffus. Fokus är alltså på att minska koldioxidutsläppen, inte på att göra sig av med koldioxidsnåla energislag som regeringen har valt att göra . Faktum är att många länder är avundsjuka på den svenska elmixen. Det är fossilfritt . Vi har inga strömavbrott att tala om, och vi har låga elpriser. Vi har på många sätt ett mycket bra utgångsläge. Klimatutmaningarna finns i vårt närområde, hos våra EU-grannar. Där kan vi göra mycket mer för att hjälpa till. Energipolitiken får inte stanna vid gränser; det finns en omvärld att ta hänsyn till, inte minst på andra sidan . Liberalernas andra mål för energipolitiken är försörjningstrygghet. Vi måste kunna garantera el till rimliga priser . Vi som är ledamöter i minns vad vi fick lära oss på om de skrämmande siffrorna. 0,1 sekunders strömavbrott orsakar skador för och förstör stål för företaget. De siffrorna sätter fingret på vad försörjningstrygghet betyder i praktiken. Ju mer väderberoende elproduktion vi bygger in i systemet, desto större blir utmaningen att klara effekten. Så länge vi inte kan lagra el måste vi därför värna om den baskraft vi har. Liberalernas tredje mål i energipolitiken handlar om energisäkerheten. Regeringens höjning av effektskatten i då elpriset är mycket lågt straffar ut den svenska kärnkraften. Det leder till att fossil elproduktion ökar i vårt närområde. Om det inte sker i sker det i grannländerna. Frågan om energisäkerheten i våra grannländer är minst lika allvarlig som de fossila utsläppen. Med det kraftigt försämrade säkerhetsläget vi sett måste man vara närmast blind för att inte se att våra EU-grannars beroende av rysk gas är mycket allvarlig. Upp till sex EU-medlemmar är helt beroende av för sina gasleveranser. Flera av dem har upplevt politiska påtryckningar kopplade till just sina energiavtal med . skulle kunna exportera säker el till våra baltiska grannar för att hjälpa dem från gasberoendet, om det inte vore så att vi nu successivt gör oss av med den svenska kärnkraften. Solidariteten med våra grannar kommer då att kastas i papperskorgen. Det hjälper inte heller att just har tagit initiativ till Energiunionen, vars syfte bland annat är att göra EU mindre beroende av rysk gas. Den slår dövörat till och fortsätter att predika sitt mantra om förnybart, som om inget hade hänt och som om våra baltiska grannar inte fanns. Det är för mig ingen seriös energipolitik. Särskilt aktuell är frågan om den nya ryska gasledningen i . Jag beklagar verkligen att alliansregeringen inte gjorde mer för att stoppa projektet första gången. är det säkerhetspolitiska och energipolitiska läget ett helt annat i . Det vore dumt och fel att tillåta fler gasledningar på . Jag hoppas verkligen att regeringen sätter stopp för Nordstream 2. Vi liberaler har i våra motioner stakat ut vår syn på energipolitiken med utgångspunkt från de principer som jag nämnde. Jag vill därför yrka bifall till reservation 1, som är gemensam för Alliansen, och reservationerna 5, 10 och 14. I övrigt står vi bakom utskottsmajoritetens förslag i betänkandet. 5 (KD): Det råder en osäkerhet kring energipolitiken, och det framförs ofta av inte minst basindustrin. Men har jag hört det också från många andra företag och verksamheter. Även ökande energikostnader framstår som ett hot, trots att vi ju vet att elkostnaderna har varit förhållandevis låga. Denna oro gäller naturligtvis särskilt stål- och skogsindustrin som har en hög energikonsumtion. Den prisbild som finns påverkas av utjämning mot övriga . Till exempel har avveckling av kärnkraftverk till en början ersatts av fossila bränslen. Den oklara energipolitiken som bedrivs i vårt eget land inklusive kärnkraftens framtid leder till monopolprissättning av kraftbolagens konkurrens- och ägarförhållanden. var tidigare ett ganska intressant alternativ för många med elintensiv produktion – vem har inte glatt sig åt Google och andra som har etablerats i ? – men det är inte lika självklart som tidigare, om än fortfarande ett starkt alternativ. Basindustrin, liksom många andra, strävar naturligtvis efter ett stabilt system för elförsörjningen. Vi kristdemokrater tror mycket på den där jag själv är ledamot för att man ska komma överens om en långsiktighet i elförsörjning. Där handlar det om att såväl förnybar energi som kärnkraft ges goda förutsättningar. Kärnkraften är fortfarande en otroligt viktig del av basen i elproduktion. Vi kan ju inte säga till företagen som driver reaktorerna att det inte går att få lönsamhet i verksamheten och att reaktorerna måste läggas ned tidigare. Självklart måste vi då vidta åtgärder.