prot · H40921 · 2016-10-26 00:00:00 — § 1 till styrelsen för Stiftelsen Val av sex ledamöter och fem personliga suppleanter till styrelsen för Stiftelsen företogs. Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensamma listor för valen av ledamöter och suppleanter till styrelsen för Stiftelsen . Sedan en promemoria innehållande de gemensamma listorna delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på respektive listor, valda för tiden –. ledamöter i styrelsen för Stiftelsen (S), riksdagsledamot (M), riksdagsledamot (S), riksdagsledamot personlig suppleant för (S) (S), riksdagsledamot personlig suppleant för (M) (M), riksdagsledamot personlig suppleant för (S) (S), riksdagsledamot Förste vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i valberedningen, att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i svenska delegation, att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i valberedningen och att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i valberedningen. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i svenska delegation, och som ledamöter i valberedningen, som suppleant i svenska delegation samt och som suppleanter i valberedningen. Förste vice talmannen förklarade valda till ledamot i svenska delegation suppleant i svenska delegation § 4 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i utrikesutskottet skulle utökas från 30 till 31. Kammaren medgav denna utökning. § 5 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i utrikesutskottet företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:49 Interpellation 2016/17:49 Öppenhet i TTIP av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2016/17:54 Interpellation 2016/17:54 Situationen för polishundar och polishästar av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2016/17:67 Interpellation 2016/17:67 Utredning av utredningsbara brott av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:22 till finansutskottet 2016/17:3503 och 3504 till justitieutskottet KOM(2016) 586 till utrikesutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 590 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . (2016) 29 till kulturutskottet § 8 En samlad torvprövning betänkande 2016/17:NU7 En samlad torvprövning (prop. 2015/16:178) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) betänkande 2016/17:NU6 Konkurrensskadelag (prop. 2016/17:9) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) § 10 Kollektiv förvaltning av upphovsrätt betänkande 2016/17:NU5 Kollektiv förvaltning av upphovsrätt (prop. 2015/16:181) 1 (S): I detta betänkande, 2016/17:NU5, behandlar utskottet regeringens proposition om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och en motion som väckts med anledning av denna proposition. Kollektiv förvaltning av upphovsrätt Det är ett enigt utskott som står bakom detta betänkande, vilket kan vara bra att poängtera. Propositionen och betänkandet skulle också kunna beskrivas som ett sätt att skapa förutsättningar för det som ibland brukar kallas för det svenska musikundret och de musikskapare som är en del av detta. Man lyfter fram betydelsen av att gemensamt kunna få fram regler och en ordning för att dessa människor och företag ska kunna få en rättmätig ersättning och för att branschen ska kunna fortsätta att utvecklas. Det handlar om en betydelsefull näring som sysselsätter många och är en bidragande orsak till starka konkurrenskraft. , enligt aktuella siffror från musikbranschen, handlade det om intäkter , vilket var en ökning innan med 1 miljard. I denna ökning står det som kallas för onlineverksamhet för en betydande del. Att den här frågan har tagits fram och drivits i EU handlar till stor del om att den har varit pådrivande i och i det arbete som ligger bakom propositionen. Utskottet föreslår att antar regeringens proposition om kollektiv förvaltning av upphovsrätt. Det föreslagna regelverk som den bygger på handlar om att reglera kollektiva förvaltningsorganisationers verksamhet och stärka upphovsrätten på den digitala inre marknaden. Ett gemensamt regelverk skapar en starkare grund även för de svenska kreativa och kulturella näringarnas vidare utveckling. I den aktuella propositionen föreslås bestämmelser som innebär att medlemmar i de organisationer som innefattas här fritt ska få välja ombud. När det gäller denna fråga har utskottet lyft fram att regeringen får återkomma om hur denna ombudsfördelning ska ske. I övrigt är propositionen välkommen. Det har varit en ingående och konstruktiv diskussion och debatt med företrädare från branschen på vägen fram, något som inte minst Svenska tonsättares internationella musikbyrå, , och Svenska artisters och musikers intresseorganisation, , också har framfört till utskottet. Det är av stor vikt att denna proposition kan genomföras efter de intentioner som finns. Vi noterar dock det tillkännagivande som ett enigt utskott står bakom om att regeringen behöver komma tillbaka i just detta ärende. 2 (M): De kulturella och kreativa näringarna är utomordentligt viktiga för . De anställer många människor och innebär rätt stora skatteintäkter till liksom exportmöjligheter inom sådant som film, musik, dataspel och en mängd andra områden, även om det ofta är musikundret som lyfts fram. Kollektiv förvaltning av upphovsrätt Det vi har att fatta beslut om handlar om en del av immaterialrätten, som verkligen är en grundbult och en förutsättning för många av dessa viktiga branscher. Immaterialrätten är stark i och fungerar i allt väsentligt väldigt väl och har så gjort väldigt . Frågar man författare, musiker och andra vittnar de också om att tilltron till immaterialrätten är väldigt viktig. Man ska kunna leva av det man skapar och på olika sätt kunna kommersialisera det. Det här är ett EU-direktiv i botten, där man har gjort en översyn. Man ska dock komma ihåg att utgångspunkten för detta inte har varit att vi har haft stora problem i , utan det handlar snarare om problem i andra länder i . Vi tycker i allt väsentligt att det är en bra proposition som regeringen har kommit med. Däremot finns det kopplat till en väldigt nischad fråga som handlar om rättighetsorganisationernas stämmor eller företrädarskap en väldigt stor oro i branschen. Reaktionen från och andra var kort och gott att om någonting inte är trasigt bör man inte laga det och riskera att då ifrågasätta och kanske också förstöra möjligheterna för de här viktiga och välfungerande svenska rättighetsorganisationerna. Därför lade Alliansen fram en gemensam motion angående detta, och vi är väldigt glada att vi till slut kunde nå en enighet i utskottet. Det är nämligen viktigt att undanröja denna oro och i stället bygga vidare på den väldigt välfungerande struktur vi har när det gäller rättighetsförvaltning i . Vi tar utgångspunkt i detta utifrån beslut och utgår från att regeringen skyndsamt ser till att lösa det, för det finns ingen anledning att skjuta den bollen framför sig alltför . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 21.) § 11 AP-fondernas verksamhet betänkande 2016/17:FiU6 AP-fondernas verksamhet (skr. 2015/16:130) 3 (V): För att ska kunna klara framtidens pensioner krävs en aktiv näringspolitik som skapar hög sysselsättning och god tillväxt. anser att AP-fonderna i större utsträckning än aktivt ska användas i näringspolitiken. AP-fonderna bör förvaltas utifrån långsiktiga samhällsekonomiska kriterier, inte utifrån kortsiktiga avkastningskrav som . Det är inte enbart hög avkastning vi vill uppnå utan också en värld som inte förstörs av klimatuppvärmning och där mänskliga rättigheter respekteras. Ett led i en sådan förändring vore att till exempel omvandla Första AP-fonden till en fond för samhällsnyttiga investeringar. Fonden skulle då kunna placera kapital i miljöteknik, bostäder, gruvnäring eller infrastruktur. För att AP-fonderna ska kunna användas i en aktiv och strategisk näringspolitik bör även dagens snäva placeringsregler förändras. Till exempel bör gränsvärdena för AP-fondernas ägande i svenska aktiebolag höjas. Dessutom bör förbudet mot att investera i onoterade värdepapper ses över eftersom det hindrar fonderna att investera i mindre bolag inom till exempel miljöteknik och medicin. Det har hänt mycket kring AP-fonderna . I skrivelsen granskar regeringen fondernas arbete med hållbarhet. Vi i konstaterar att avkastningskravet på fonderna är ett överordnat krav på investeringarna men att investeringarna ska göras med hänsyn till miljö och respekt för mänskliga rättigheter. anser i stället att fondernas placeringar bör vägledas av följande riktlinjer avseende miljö och etik:  Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning.  AP-fonderna ska inte investera i kol, olja eller fossilgas.  AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin.  AP-fonderna ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi.  Samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar.  AP-fonderna ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undkomma beskattning från eller andra länder. Kritik har riktats mot att AP-fonderna inte uppmärksammat de mänskliga rättigheterna och att AP-fonderna bidragit till så kallad landgrabbing genom sina placeringar. Ett exempel är Första AP-fondens investeringar i bolaget , som uppmärksammades efter att ha ägnat sig åt landgrabbing i . tecknade ett avtal med om att under hyra mer än mark i för att odla palmer för framställning av palmolja. Bönderna i de berörda områdena hävdar att de berövats sin mark utan att först ha blivit informerade. Första AP-fonden äger fortfarande andelar i . I har Andra AP-fonden anklagats för landgrabbing. Detta visar att det finns flera fall där våra gemensamma pensionspengar inte har investerats på ett hållbart sätt. Regeringen behöver därför återkomma med förslag som syftar till att frågor om landgrabbing införlivas i AP-fondernas etiska riktlinjer. kom beskedet att företaget tänker lägga ned sin produktion av djupfrysta färdigrätter och grönsaker i , och 450 människor varslades. Detta skedde trots att fabriken är välskött och går med vinst. Det är det brittiska bolaget , som ägt Findus , som väljer att lägga ned produktionen. Det går inte att tolka på något annat sätt än att man vill göra sig av med en konkurrent. Första AP-fonden är genom ett stort aktieinnehav i riskkapitalbolaget Holdings en del av ägarstrukturen bakom . Pensionsfonden, som säger sig jobba aktivt med ägarstyrning, beskriver sin värdegrund med orden professionalism, engagemang och långsiktighet. I sin årsredovisning skriver Första AP-fonden: ”Långsiktighet sätter sin prägel på hela vår verksamhet. Som långsiktig investerare är fokus på hållbart värdeskapande en naturlig del. Hållbart värdeskapande genomsyrar hela vår förvaltning och inkluderar alla tillgångsslag i vår portfölj.” Genom sitt ägande i Holdings och därmed ger Första AP-fonden sitt tysta medgivande till nedläggning av lönsam och för viktig produktion, som sedan flyttas utomlands. Det står i direkt strid med målsättningen om långsiktiga investeringar och hållbart engagemang. AP-fonderna bör användas aktivt och ta ett långsiktigt ägaransvar som bryter mot den snäva vinstmaximering som präglar de enskilda ägarintressena. Ett starkt svenskt näringsliv förutsätter en aktiv och målmedveten näringspolitik. AP-fondernas medel skulle i större utsträckning än kunna användas till att skapa den typen av näringspolitik. Det förutsätter dock att fonderna genom sitt ägande inte bidrar till nedläggning av lönsamma företag och till utarmning av svensk industri. Det är uppenbart att reglerna för AP-fondernas aktieinnehav måste ses över. Fonderna ska inte bidra till att oseriösa, spekulativa företag lägger ned och flyttar lönsam och välskött produktion utomlands. begärde fackförbundet med hänvisning till offentlighetsprincipen ut uppgifter från samtliga sex AP-fonder om vilka medarbetare som hade högst betalt. Flertalet lämnade ut avidentifierade uppgifter om de högsta lönerna. Ingen av AP-fonderna lämnade dock ut samtliga uppgifter som tidningen begärt. Tidningen överklagade och beslut, och man hänvisade bland annat till att det finns åtskilliga rättsfall från där journalister fått rätt att ta del av sådana uppgifter. De två myndigheterna anlitade då en advokatfirma för att bemöta tidningens argument och lade fram skäl för sekretess. Juristerna skickade in tre skrivelser till kammarrätten för Första AP-fondens räkning och lika många, näst intill identiska, för Tredje AP-fondens räkning. För sitt arbete fakturerade advokatbyrån de två myndigheterna på respektive inklusive moms. Men AP-fonderna lyckades ändå inte övertyga kammarrätten, och i stället fick tidningen ut samtliga uppgifter tidningen hade begärt. Det är viktigt att AP-fonderna värnar om offentlighetsprincipen i och lämnar ut handlingar till dem som vill granska AP-fondernas arbete. Ansvaret för att granska AP-fondernas placeringar ligger på , vars verksamhet finansieras och styrs av fonderna själva. anser att det bör tillsättas ett oberoende råd som kontinuerligt granskar om AP-fondernas investeringar görs med hänsyn till miljö och respekt för mänskliga rättigheter. Regeringens skrivelse visar också att AP-fondernas kostnader fortsätter att kraftigt öka. Detta sker trots att finansutskottet vid ett flertal tillfällen i hanteringen av tidigare års skrivelser påpekat betydelsen av att minska kostnaderna. ökade förvaltningskostnaderna med ! Vilken annan verksamhet skulle kunna öka sina kostnader utan att det skulle bli ett ramaskri i den allmänna debatten? har i varje fall finansutskottet skärpt sin kritik mot de ökande förvaltningskostnaderna eftersom de i snitt har legat . Därför är det att AP-fonderna kommer till finansutskott för att redovisa hur de avser att arbeta för att pressa ned sina förvaltningskostnader och få stopp på ökningarna. I skrivelsen framgår att AP-fonderna betalat ut rörliga ersättningar till sina anställda. Enligt regeringens riktlinjer för anställningsvillkor i AP-fonderna får fonderna inte betala ut rörliga ersättningar till ledande befattningshavare. Däremot är det tillåtet att betala ut bonusar till övriga anställda. Enligt uppfattning riskerar rörliga ersättningar att leda till spekulation och ökade risker i fondernas förvaltning. Av den anledningen bör alla typer av rörliga ersättningar i AP-fonderna förbjudas. Det är dags att politiken agerar kraftfullt mot kostnadsutvecklingen i AP-fonderna. Det är inte rimligt att kostnaderna får stiga kraftigt år utan att problemen åtgärdas. Men på grund av den odemokratiska modellen med Pensionsgruppen där sex av partier ingår kan AP-fonderna härja fritt utan att ansvar utkrävs. Det är dags att lägga ned Pensionsgruppen och föra styrningen av AP-fonderna närmare så att nya mål kan sättas. Med detta sagt föreslår jag att regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet läggs till handlingarna, och jag yrkar bifall till reservation nr 3. 4 HANS (S): debatterar vi finansutskottets betänkande om AP-fondernas verksamhet . För ordningens skull vill jag börja med att yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande nr 6. AP-fonderna har stor betydelse för hela det svenska pensionssystemet. AP-fonderna är en viktig komponent för att människorna i landet ska känna sig trygga med att de även kommer att få sin pensionsutbetalning den dag de går i pension. Eftersom AP-fonderna ska fungera som så kallade buffertfonder innebär det i praktiken att när pensionsavgifterna som betalats in i systemet inte räcker till får AP-fonderna tillskjuta medel. När avgifterna är större än utbetalningarna tillskjuts pengarna in i AP-fonderna. får man väl säga att buffertfonderna överlag fungerar bra och att resultatet mot inkomstindex visar en positiv utveckling. Om man jämför inkomstindex och buffertfondernas utveckling ser man att inkomstindex i genomsnitt har varit medan avkastningen på buffertfonderna har varit . , alltså 2015, blev resultatet i pengar dryga . Av dessa hjälpte fonderna till att säkra pensionsutbetalningarna med . Det innebar i sin tur att buffertfondernas samlade kapital ökade med och att det totala innehavet i buffertfonderna bokslut landade på . Det är nästan så mycket pengar att man har svårt att förstå hur mycket det är. Trots att AP-fonderna fungerar bra och har en positiv utveckling finns det saker som behöver förbättras. Jag tänker börja med internkontrollen. Frågan tas upp i betänkandet. Utskottets uppfattning i frågan är att en internrevision bör införas. Denna uppfattning delas av regeringen, som anser att det finns goda skäl för att AP-fonderna bör införa internrevision. En annan fråga som utskottet belyser är kostnadsutvecklingen i fonderna. Kostnaderna har ökat med . Det är enligt utskottet inte hållbart att denna trend fortsätter. Därför utgår utskottet från att AP-fonderna omgående prioriterar arbetet med att öka kostnadseffektiviteten i förvaltningen. Utskottet har även noterat att redovisningen av de prestationsbaserade arvodena har förändrats. Det är därför av största vikt att man i skrivelsen återkommer med en tydligare skrivning inom detta område. Man kan tycka att förvaltningskostnaderna är låga sett till procent av det förvaltade kapitalet, men då måste man se på frågan utifrån kronor och ören. Det visar sig då att den totala kostnaden för att förvalta fonderna var nästan . I en jämförelse mellan Andra AP-fonden som har den högsta förvaltningskostnaden och som har den lägsta handlar det om en skillnad på . Det är klart att för blivande pensionärer och för att tilltron till systemet inte ska minskas måste trenden för kostnadsutvecklingen inom förvaltningen brytas. 5 (MP): Jag sitter inte i detta utskott, men denna fråga intresserar mig likväl eftersom det handlar om väldigt mycket pengar och om medborgarnas framtid. Jag tycker att tog upp flera bra saker kring förvaltningen – att om vi har så här mycket pengar i vår gemensamma ägo är det viktigt att vi tar ansvar och ser till att de styrs i miljövänlig riktning och att de inte leder till negativa effekter för vare sig miljö, människor eller djur i tredje land. Det är viktigt att vi har med oss det, och betänkandet tar också upp de sakerna. Jag tänkte tala lite mer om den bit av betänkandet som handlar om den sjunde AP-fonden, PPM-systemet. I goda tider får vi avkastning, och alla är nöjda och glada. Men med dagens system i dåliga tider förlorar vi alla pengar, och vi tjänar ingenting på det – de är borta. Här skulle jag faktiskt vilja se att vi lärde oss lite grann av , särskilt . Världens största pensionsfond, Calpers, hade problem i samhället. Man hade inte tillräckligt med energi. Man hade pensionsavsättningar och tänkte: Varför inte investera dem i energibolag? Men det fanns inget energibolag som kunde absorbera så mycket kapital för att investera i förnybart. Då använde man pensionspengarna aktivt för att själv bygga förnybar energi. Jo, man inte bara löste delar av energikrisen, utan man skapade jobb för pensionspengarna och man skapade avkastning. Man löste tre problem i stället för att sitta och hålla tummarna och hoppas att börsen ska ge lite avkastning. gör den det, ibland inte. Därför tycker jag att vi borde lära oss av detta. Intresset för PPM-systemet hos ganska många i är inte jättestort – har valt att inte välja någonting . Eftersom intresset inte är så stort kanske syftet med PPM-systemet var att öka svenskarnas intresse för aktier och hoppas att företagen ska gå bra på börsen. Det kanske var en del av strategin. Men jag tror att ännu fler svenskar bär ett hopp om att få en trygg ålderdom och en bättre miljö för sig själva och sina barnbarn. Varför inte lära av i detta fall? Varför inte använda pengarna aktivt? Vi vill allihop ha jobb, vi vill allihop ha förnybar energi och bra infrastruktur och vi vill allihop ha avkastning. Varför inte slå tre flugor i en smäll? Då finns det dessutom någonting kvar om det blir dåliga tider. Vindkraftverket är kvar, solkraftsanläggningen är kvar, järnvägen är kvar. Allt är inte förlorat i dåliga tider när börsvärdena krymper. Det önskar jag att vi kunde ta upp nästa gång vi talar om pensionssystemet, för det skulle verkligen kunna vara en vinn–vinn–vinn-lösning. Om alla människor har sina pensionspengar på börsen vinner några medan andra förlorar. Det enda som är säkert är att fondförvaltarna tar sin provision . Det är inte min drömvärld. 6 (M): Jag hade egentligen inte tänkt gå upp i det här ärendet. Vi är ju relativt överens i frågan. Jag tänker ändå kommentera några saker. Det är relativt vanligt att olika intressen lyfts fram för att använda dessa stora mängder med pengar. Jag tycker att vi ibland ska påminna oss om vad syftet med AP-fonderna är. Vi ska ställa oss frågan om det är till nytta för pensionssystemet och därmed för dagens och framtidens pensionärer eller om det är till nytta för politiska intressen. När man lyssnar på vissa företrädare här får man lätt intrycket att det skulle vara mer intressant att använda pengarna för politiska intressen, och det är lite det som är problemet. Vi kan väl alla hålla med om att AP-fondernas placeringsregler är något snäva. Man skulle kanske behöva se över det, och det är också ett arbete som pågår. Jag tror att det skulle vara intressant om de fick större utrymme i fråga om hur de placerar pengarna. Men det viktiga är att de placerar utifrån pensionärernas intressen och inte utifrån politiska intressen. Det är väl lite det som är stötestenen om man ska komma framåt i den frågan. Nog sagt om detta. Jag vill också tillstyrka det som har sagts här tidigare om att det är viktigt att man har kontroll av AP-fondernas kostnader för förvaltningen av fonderna. Trots att jag håller med i den frågan tänkte jag sätta den i perspektiv. Det är ju så att man har två olika delar. En del är de direkta interna och externa kostnaderna för förvaltningen. Men det finns också en prestationsbaserad del. Den delen har i årets skrivelse behandlats något annorlunda än tidigare, och det innebär att man har redovisat kostnader på 28 miljoner som enligt tidigare redovisningsprinciper skulle ha varit 654 miljoner. Tar man hänsyn till detta visar det sig att de totala kostnaderna i årets förvaltning är 2 494 miljoner, att jämföra med då de var 2 602 miljoner. Det rör sig alltså om en minskning med 108 miljoner totalt sett. Det tycker jag ändå är en positiv trend. Sedan kan jag tycka att det är lite märkligt att man ändrar på redovisningsprinciperna så att det inte går att göra jämförelser , men det kan vi ta i en senare debatt. Jag vill också kort nämna . Jag var på för någon vecka sedan, och vi diskuterade där de viktiga frågorna om ansvarsfullt företagande. För att man ska komma framåt med ansvarsfullt företagande tror jag att det är viktigt att det säljer att vara både miljövänlig och etiskt korrekt. Jag tror att det är när konsumenterna efterfrågar ansvarsfullt företagande vi får ett genomslag. Jag tror inte att detta går att styra politiskt uppifrån, utan det måste komma underifrån.