prot · H30962 · 2016-02-03 00:00:00 — Ambitionshöjningen i elcertifikatssystemet är en annan åtgärd som har påverkat de långsiktiga villkoren för bolaget och även kraftsektorn i stort och där man inte heller har haft målsättningen att först lyfta upp det i . En betydligt mindre del av verksamhet som vi i har tagit upp i vår motion och som även finns med i betänkandet är bolagets inköp av överskottsel från mikroproduktion till oförskämda överpriser på marknaden. Det är någonting som i sin tur resulterar i en lägre vinst för bolaget och således ger mindre utdelningar till ägaren staten i den mån sådana kan ges. Detta har man från bolagets sida motiverat med att det rådde oklarheter om utformningen av ett skattereduktionssystem för mikroproducerad el och att det fanns en osäkerhet om när ett sådant system skulle kunna komma på plats. Även efter införandet har man dock fortsatt med verksamheten. har, skattereduktionssystem eller ej, väldigt svårt att se varför just en liten grupp kunder som uppenbart är tillräckligt resursstarka för att investera i egna produktionsanläggningar och som exempelvis har rätt boendeförhållanden ska subventioneras av övriga kunder och varför dessa kunder på bekostnad av övriga ska ersättas med kraftiga överpriser för något som mer eller mindre utgör en hobbyverksamhet. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. 45 (MP): är ett av statens största bolag och en väldigt viktig del i energipolitiken. I har man granskat verksamhet –2014 och lämnat ett antal förbättringsförslag som alla i näringsutskottet ställt sig bakom. Regeringen har meddelat åtgärder som kommer att vidtas för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av bolagets arbete. En ny skandal som Nuonaffären måste undvikas, och transparensarbetet måste bli bättre. Trots en granskning i är det fortfarande inte klarlagt vem som gjorde vad. Så får det inte gå till när staten agerar. Statens styrning av sker via de så kallade ägardirektiven. De ägardirektiv som styr beslutades av 2010, av en majoritet bestående av de borgerliga partierna. tillsammans med Socialdemokraterna och föreslog då en tydligare klimatstyrning men blev nedröstade. I dagens betänkande finns förslag om ändringar i styrningen av , men det fastslås i utskottets underlag att det saknas riksdagsmajoritet för ändrade ägardirektiv. Jag yrkar bifall till motivreservationen. vill att så mycket brunkol som möjligt ska stanna i marken. beslutade att inleda en process med en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten. har det förekommit spekulationer i medierna om någon kommer att lägga ett bud för att köpa verksamheten och i så fall till vilket pris. Om det blir aktuellt för att genomföra en avyttring som omfattar stora värden är det styrelsens ansvar att ta initiativ till en så kallad ägarsamordning med regeringen. En ägarsamordning innebär att såväl styrelse som ägare kan enas om ett eventuellt bud. finns det ingen sådan ägarsamordning att ta ställning till. sker stora förändringar i brunkolsverksamheten i . Jag välkomnar att den tyska regeringen beslutat att de äldsta brunkolskraftverken ska fasas ut för att minska klimatutsläppen. ska fem brunkolskraftverk sluta sälja el till marknaden och i stället ingå i en tillfällig effektreserv innan de slutligen avvecklas 2021. Ett antal av brunkolsverksamheter kommer att ingå i den utfasningen. Brunkol är den elproduktion som har störst klimatpåverkan, och mot bakgrund av att världens ledare samlats kring ett globalt klimatavtal är det viktigt att den fossila energin fasas ut. Den viktigaste garanten för att minska brunkolet är att varje land fattar beslut om att sådan produktion ska minskas och fasas ut oavsett vem som äger den. Inom ramen för befintliga ägardirektiv har regeringen arbetat aktivt med styrning och omställning mot en högre andel förnybar energi. Bolaget verkar på en marknad i snabb förändring, och det behövs en aktiv ägare. Efter valet skapades en statsrådsgrupp, ledd av närings- och innovationsminister , som ansvarar för förvaltningen av . Statsrådsgruppen består också av klimat- och miljöminister , energiminister samt finansmarknads- och konsumentminister . Ett av de viktigaste verktygen för styrningen av de statliga bolagen är rekryteringen av styrelseledamöter. Utvecklingen av energimarknaden och även utmaningen att nå bolagets strategiska hållbarhetsmål i av förändring ställer höga krav på ökad kunskap om energisektorn, teknikförståelse och nytänkande inför omställningen. Staten som ägare beslutade därför att välja in två nya ledamöter i : och , som har hög kompetens inom förnybar energi och hållbart företagande. Socialdemokraterna och fastslog i regeringsöverenskommelsen att ett helhetsgrepp behövs för att göra ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. Framtiden för bolaget ligger i förnybar energi och inte i kol och gas. Den expansion av brunkol som tillät har avbrutits. I en debattartikel fastslog vd sin syn på bolagets framtid. Han skriver att avser att möjliggöra investeringar i förnybar produktion motsvarande . Målsättningen är att ska vara en av de största producenterna av förnybar energi i och ha tredubblat den installerade vindkraftskapaciteten. Det är ett viktigt steg att uttrycker att det med rätt förutsättningar finns goda möjligheter för att ha en till förnybar energiproduktion inom 25 års tid. Jag tror att det är möjligt mycket tidigare än så, herr talman, men det gör stor skillnad i samtalen om framtidens energisystem att även nu talar om förnybar energi. 46 (M) replik: Jag skulle vilja fråga följande: När vi kommer till den dag då man kommer att tala om att man kanske behöver en ägarsamordning på grund av situationen i , hur kommer att agera då? Är man över huvud taget intresserad av en försäljning, eller hur ser man på frågan? 47 (MP) replik: Som sagt vet vi inte om det kommer att komma ett bud och i så fall till vilket pris. Men om det kommer till det läget att regeringen tillsammans med ska diskutera om man ska säga ja eller nej till ett bud är det inom ramen för de befintliga ägardirektiven som regeringen kan agera. önskar att de ägardirektiven såg annorlunda ut. När beslutade om ägardirektiven föreslog vi en tydligare klimatstyrning. har vi sett att har utökat sina investeringar i brunkol. har vid alla tillfällen sedan började med brunkolsverksamhet röstat mot den expansionen. Inom ramen för ägardirektiven kan staten bedöma om ett eventuellt bud är affärsmässigt eller inte. Men som ägardirektiven är utformade tycks det inte vara möjligt att av klimatskäl säga nej till en eventuell försäljning. önskan är att brunkolsverksamheten fasas ut och inte säljs. Jag beklagar att det inte finns en riksdagsmajoritet för en tydligare klimatstyrning. De fyra borgerliga partierna har samtliga uttryckt att man vill sälja verksamheten. Därmed kan jag se att den klimatstyrning som behövs inte finns . Om det fanns signaler om att fler partier i ville se över ägardirektivet för en tydligare klimatstyrning skulle välkomna det. 48 (M) replik: Man kan stanna vid att säga att det finns ägardirektiv som gör att man inte kan göra någonting, eller också kan man ta på sig rollen att påverka ägardirektiven om man vill någonting annat. Arbetar aktivt för att koppla ägardirektiven till klimatet och ta bort affärsmässigheten? Det skulle jag vilja veta. 49 (MP) replik: lade fram förslag på hur vi bedömde att ägardirektiven för behövde se ut för att bolaget skulle vara en av de ledande aktörerna i energiomställningen. Den borgerliga regeringen, som parti var en del av, röstade mot en tydligare klimatstyrning. vill gärna se en tydligare klimatstyrning. Kommer det signaler om att fler partier vill göra en sådan styrning välkomnar jag och det. Jag kan konstatera att var statsminister utökade sin brunkolsexpansion. Den har avbrutits efter att regeringen varit tydlig med att brunkol inte är den verksamhet som den bedömer att ska expandera inom. Tvärtom ska nu vara en aktör som satsar på den förnybara energi som vi ser växer snabbast i världen. 50 (C): Jag börjar med att yrka bifall till Alliansens reservation 1. Det statliga bolaget historia började . Då var vattenkraften i fokus, och vattenkraftverken byggdes ofta i rena ödemarken. Till byggena behövdes många anläggningsarbetare, och det ledde till att många samhällen snabbt växte upp kring dem. I nybyggarsamhällena byggdes skolor, affärer och sportanläggningar. Men, tyvärr, när kraftverken var färdigbyggda monterades samhällena i de flesta fall ned igen. har , som till ägs av staten, ungefär 30 000 anställda. Bolaget är en av största elproducenter och den största värmeproducenten. Det är i sig en fantastisk resa. Jag vill säga det eftersom vi i de här debatten gärna sablar ned . Det finns naturligtvis utmaningar med ; det ska vi inte sticka under stol med. Men det är också ett fantastiskt företag med en fantastiskt gedigen historia som vi ska vara stolta över. ska vi debattera om och energiomställningen. Till det kommer också ett antal motioner om från allmänna motionstiden. Utskottet har efter en följdmotion skriven av allianspartierna föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om roll i energisystemet. Eftersom är en stor och central aktör på den svenska el- och energimarknaden, både nu och , bör regeringen på ett lämpligt sätt tydliggöra att den parlamentariskt tillsatta bör diskutera frågor som rör roll i energisystemet och bolagets uppdrag och mål. Det betyder att regeringen inte ska fatta större beslut som rör energipolitiken vid sidan av . Det innebär i sin tur inte heller, som det ibland har framkommit i medierna, att ska bestämma och peta i dagliga verksamhet. Det är viktigt att tydliggöra det. Under Alliansens tid i regeringsställning infördes hållbarhetsmål för de statligt hel- och delägda företagen. jobbar nästan alla de 49 företagen med dessa mål, vilket är riktigt bra. Dock delar Alliansen kritik av regeringen när det gäller den bristande återrapporteringen till av hur lever upp till sina hållbarhetsmål. Här behövs mer transparens och utförlighet. Exempelvis kan man fråga sig på vilket sätt bidrar till att uppnå tvågradersmålet och EU:s 2020-mål. Dessutom har inte heller ett faktiskt miljörelaterat hållbarhetsmål trots att bolaget har höga koldioxidutsläpp och trots att bolagets uppdrag är att vara ett ledande företag i energiomställningen. De sänkta utsläppen i bolagets produktionsportfölj handlar nästan bara om försäljning och inte om att minska koldioxidutsläppen inom EU via koldioxidreducerande åtgärder. En del av motionerna från allmänna motionstiden behandlar verksamhet i och . Därför vill jag vara tydlig med linje avseende detta. ska vara ledande i den gröna omställningen. Att sälja den europeiska verksamheten är ett steg i rätt riktning. Det har vi velat göra . Vår tanke har varit att en eventuell vinst ska gå till investeringar i förnybar energi. vill inte att och svenska staten ska äga och driva kolverksamhet. Därför var vi i regeringsställning drivande i att ändra ägardirektiven så att skulle vara ett av de ledande bolagen i när det gäller förnybar energi. Det enkla svaret är att kolgruvorna aldrig borde ha köpts. Man ska dock komma ihåg att besluten som ledde till stora investeringar i tysk kolkraft och kolgruvor fattades , det vill säga när S styrde med hjälp av MP och till exempel nuvarande finansmarknadsminister satt som politiskt sakkunnig i med insyn i dessa ärenden. Det är inte så mycket att göra något åt , utan det gäller ju att avyttra kolgruvorna på ett sätt som långsiktigt säkerställer ekonomi. I takt med att frågan har dragit ut har värdet på tillgångar fortsatt att minska. Det är fortfarande oklart vad regeringen vill eller om och när de tänker fatta beslut om en försäljning. Det är dock viktigt att påpeka att försäljningen ytterst är en fråga för styrelsen och ägaren, och så som reglerna för de statliga bolagen ser ut är det regeringen som ansvarar. En eventuell affär kommer alltså inte att prövas i . Våra möjligheter att påverka är i praktiken mycket små. Låt mig påpeka att det är som tar beslut om sin energipolitik, inte och inte riksdag. Vi i skulle inte tycka att det var okej att bestämde att vi skulle ha fler kärnkraftverk eller att bestämde att vi skulle göra stora investeringar i gas. På samma sätt måste få bestämma om sin energipolitik. Avslutningsvis vill jag säga några ord om mikroproduktion av el. Jag och är glada för att uppmuntrar elproduktion på småskalig nivå. Bolaget köper överskottsel från mikroproducenter, och det är ett sätt att stötta den småskaliga förnybara elproduktionen. Om vi ska uppnå ett samhälle förnybar energiproduktion behöver vi även uppmuntra enskilda att i högre grad vara med och bidra. 51 (V): Lite självkritik vore på sin plats hos representanter för alliansregeringen. Det kommer rubriker om att regeringen har tappat styrningen av energijätten, men är det inte den största floppen i historia, Nuon. Vad det var som hände när näringsministern försökte informera statsministern och finansministern vet vi inte eftersom utfrågningen blev som den blev. När vi nu debatterar och regeringens skrivelse känns en av reservationer extra angelägen, nämligen den om brunkolsverksamheten i . Ingen har väl missat nyheten i om budet på brunkolsverksamhet. Som jag har fattat det innehåller det även lite sockrade bud på vattenkraftverken och annat. gick ut med annons, och intresserade aktörer skulle titta på underlaget. erbjöd dem att lämna icke bindande offerter på den brunkolsverksamhet som har i östra . Det framhävdes att verksamheten genererade intäkter på 2014. Även om kostnaderna för verksamheten uppgick till hälften av dessa 21 miljarder borde det ändå ha blivit 10 miljarder i nettointäkter 2014. Alla känner till prisutvecklingen för elenergi, så intäkterna har säkert sjunkit . Man måste ändå reagera på att budet i Svenska Dagbladets artikel är mycket lågt. Att det till och med diskuteras minuspris för dessa kraftverk är än mer anmärkningsvärt. Att de inte bryr sig om klimatet har jag fått lära mig, men man behöver inte vara raketforskare för att förstå att det inte heller finns någon affärsmässighet i detta. Det verkar alltså inte bli någon hit. I medierna talades det om en prislapp på över 20 miljarder, kanske uppemot 30. Det är begränsat vad man hinner ta upp , men jag tänker belysa några saker som berörs i . instämmer med i att regeringen bör följa upp uppdrag i bolagsordningen i dess helhet och förtydliga hur bolaget ska tolka uppdraget för att garantera att bolaget är ledande i energiomställningen och utgör en rimlig risk för staten. Här finns en tydlig skiljelinje i syn på vad som skulle kunna räknas som marknadsmässig avkastning. Det handlar om att vara det ledande företaget i omställningen till ett hållbart och miljömässigt förnybart energisystem i stället för att vara ett av de bolag som leder utvecklingen. Visst gör det skillnad vilken barometer man mäter avkastningen med. Om maximal avkastning på kvartalsrapporter blir utgångspunkten för all verksamhet vet vi vilka åtgärder som får stå tillbaka. Några investeringar kan faktiskt försvaras i omställningen till det hållbara fast de inte skulle visa resultat på kort sikt. Här passar det bra att jag yrkar bifall till reservation 3, beslutspunkt 4 i betänkandet, och särskilt lyfter yrkande 1 i motionen. Med det jag inledde med om brunkolsverksamheten och med det som lyfter upp om hur bidrar till EU:s 2020-mål och EU:s antagna 2050-mål blir det svårt för regeringen att påvisa hur bolagets försäljning av brunkolsverksamheten skulle bidrar till dessa mål. Lägg därtill de nya målen efter COP 21-mötet i , där ambitionerna skärptes ytterligare till uppvärmning. Efter klimatmötet stod följande att läsa på regeringens hemsida: ”har startskottet gått för ett kraftigt ökat klimatarbete för alla världens länder. Det svåra arbetet med att minska klimatutsläppen återstår. ska fortsätta visa ledarskap genom konkreta åtgärder på hemmaplan i bred samverkan med alla samhällsaktörer. Vi ska bli ett [av] världens första fossilfria välfärdsländer och genom det inspirera och driva på andra, säger .” Då undrar jag bara stilla: Beslut om huruvida brunkolsverksamhet ska säljas eller avvecklas i regi tas väl på hemmaplan? Här blir det passande att jag yrkar bifall till reservation 4, beslutspunkt 5 i betänkandet. När det gäller stämning av den tyska staten för dess demokratiska beslut att avveckla kärnkraften kan man ta i beaktande det som uppdagas i medierna om kraftverk Moorburg. Där försökte tyska myndigheter skärpa miljökraven på . Då stämde tyskarna via ISDS gällande de hårdare miljökraven, och till slut förlikades de i en hemlig överenskommelse. Vad som händer nu är att väljer att stämma tyskarna just när det gäller dessa krav, där de troligen fick ge med sig till . Om går på kommissionens linje berörs väl inte av själva stämningen men av produktionsbortfall. Det blir restriktioner för kylvatten, som det handlar om i detta fall. Min bestämda uppfattning är att rättsstater som och inte ska behöva skiljenämnder för att lösa tvister. Det tycker inte vi i . 52 (L): är som vi vet det omsättningsmässigt största statliga bolaget, och bolaget har störst ekonomisk resultatpåverkan på den statliga bolagsportföljen. Därför är granskning av verksamhet naturligtvis extra viktig, och det är välkommet att vi i utskottet enhälligt står bakom ett tillkännagivande i frågan. står inför stora utmaningar i att minska koldioxidutsläppen. Vi är alla medvetna om vilka politiska debatter som har varit föremål för under de senaste mandatperioderna. Bolaget fortsätter att toppa den politiska diskussionen. hade vi en debatt om kärnkraften här i kammaren där besked och beslut var centrala element. Syftet med granskning är som vi vet att fokusera på regeringens styrning och hållbarhetsmål. Jag vill lyfta fram det som Alliansen skriver i sin reservation om vikten av transparens och god kontroll av de statliga bolagen. Vi delar kritik av regeringen när det gäller bristande återrapportering till och anser att regeringen bör bli mer transparent, utförlig och kvalitativ i sin redovisning. Det är en viktig del för att ska kunna bedöma om bolaget är ett konkurrenskraftigt och ledande företag i energiomställningen och därigenom bidrar till att uppnå EU:s klimat- och energimål. Arbetet med hållbarhet inom de statligt ägda bolagen förbättrades 2007 av alliansregeringen. Som det första landet i världen, vilket nämndes här tidigare, systematiserade detta arbete enligt den allmänt accepterade standarden global reporting initiative. Vi anser att i enlighet med vår reservation bör uppmana regeringen att förbättra sin återrapportering när det gäller samt fortsätta arbetet med hållbart företagande. Jag vill därmed yrka bifall till reservation 1. Som ett stort statligt bolag ska givetvis bidra till EU:s klimat- och energimål. övergripande slutsats är att inte har utformat och regeringen inte har styrt mot ett koldioxidmål som leder till minskade utsläpp. Här finns utrymme för oss i Alliansen att vara självkritiska. Det gäller även Liberalerna, dåvarande . Vi kunde ha gjort mer för att styra i rätt riktning. Klimathotet står nu ännu högre på agendan än då, och det har gått knappt sedan toppmötet i . Självfallet måste ett stort svenskt bolag som agerar på den europeiska marknaden ha som målsättning att långsiktigt bidra till de klimatmål som vi inom EU har satt upp. Därför är det här en central fråga för att följa. konstaterar att plan ursprungligen var att reducera koldioxidutsläpp med hjälp av bland annat lagring av koldioxid och delvis genom försäljning av kolkraftverk. är förutsättningarna förändrade, och huvudstrategin har blivit att sälja tyska kolkraftverk. Grunden till försäljning har främst handlat om att bolaget ska ha en egen produktionsportfölj som är fossilfri. Men vi får inte glömma att miljöaspekten och frågan om långsiktig hållbarhet också bör finnas med i ett ställningstagande om försäljning. Precis som påpekar finns det en risk för att i syfte att uppnå sitt finansiella exponeringsmål säljer sina tyska kolkraftverk som inte ger maximalt försäljningsvärde. besökte jag ett av de tyska kolkraftverken, Welzow-Süd, där jag fick gå ned i kolgruvan. Jag fick en tydlig bild av den livliga tyska debatten om kolkraften och även av som ägare, en bild som är väldigt positiv just i dessa trakter. Man ser som en konstruktiv partner och omtyckt arbetsgivare. Detsamma gäller inte de företag som vi har sett är intresserade av att köpa kolgruvorna, långt ifrån – det är företag som inte har så bra rykte. Klimatfrågan måste stå över allt annat. Perspektivet får inte begränsas bara till och eget ägande, utan det måste vara ett europeiskt klimatperspektiv. Jag kan bara hålla med när man uppmanar regeringen att vara bättre förberedd för att hantera den finansiella risken, vare sig det gäller ett fortsatt ägande eller en försäljning av tysk kolkraft. Dagens nyhet om nya miljardförluster för visar hur aktuell denna fråga är. 53 (KD): Jag har en tendens att bli förkyld varje gång vi ska ha debatt här. Jag vet inte om det är ett tecken på något särskilt. Det som vi debatterar här , om och energiomställningen, är synnerligen intressant när har släppt sin bokslutsrapport . Även om vi inte ska resonera om exakt just det är det bara att beklaga att lämnades . Till kom den , vilket gör att vi ligger nästan efter i själva diskussionen. Det vore mycket värt om vi kunde snabba upp processerna när det handlar om hanteringen av rapporter, så att vi håller oss aktuella och kan relatera till innevarande år. Man har granskat förutsättningar att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen. Med den storlek som bolaget har är det klart att det har ett särskilt ansvar. Det kan man inte komma ifrån. Vi bör självfallet resonera kring och dess styrning, ledning och utveckling inom , eftersom företaget också är en stor bärare av kärnkraft och ska ställa om till mer hållbara energislag. Det kan vara extra intressant att titta på skrivning när det gäller avvecklingen av brunkolsverksamheten i . De säger att regeringen inte är förberedd på den finansiella risk som föreligger vid en eventuell försäljning eller ett fortsatt ägande. Jag vet inte om någon annan har reflekterat över den meningen, men jag tycker att den är synnerligen intressant. Det blir fel oavsett om vi har det kvar eller om vi säljer. Men vi kan konstatera att vi äger verksamheten. Vad ska vi då göra med den? Något måste göras. Vi tycker inte att det är bra att den finns i portfölj, men vi har uppenbarligen inte tänkt att det ska behövas en beredskap för detta. Ska vi även i fortsättningen tänka att vi nog inte har något finansiellt utrymme för detta? För det är vad säger, exempelvis när det gäller kunskapen om vilket eventuellt finansiellt utrymme som finns för att täcka kostnaderna för mer forskning i koldioxidreducerande åtgärder i befintliga anläggningar eller en eventuell förlust vid försäljning. Vi kan konstatera att det hade varit värt en egen debatt om vad man faktiskt har gjort . Man fick kunskapen . Vad har man gjort ? Det låter nästan som om det är läge för en interpellation, herr talman. Det handlar om att kunna värdera de köpare som eventuellt är tänkta att ta över brunkolsverksamheten. Där har jag efterlyst någon form av due diligence, som man har i alla andra typer av företagande när man ska värdera företag, inte minst genom CSR-arbete eller vad det nu kan vara. Det har även säljare rätt till. Varför är det ingen som gör den typen av värderingar då, när det görs i alla andra sammanhang? Det är inte bara så att man som köpare kan ställa krav på det som säljs, utan det handlar också om att kunna göra tvärtom. Det tycker jag hade varit intressant. Inte minst kanske det handlar om kunskapen hos regeringen – jag vet inte. Men det vore intressant att höra hur man tänker om det. Det är ändå som ansvarar för att bolagets verksamhet bedrivs enligt de mål som är uppsatta av ägaren, alltså staten.