prot · H30970 · 2016-02-25 00:00:00 — I flera motioner från bland annat och sägs att kärnkraften står för hälften av elproduktion. Det stämmer inte. presenterade siffrorna för elproduktionen 2015. Kärnkraften står för av elproduktionen, vattenkraften för , och vindkraften är nu uppe i . började det högre målet för elcertifikatssystemet att gälla. röstade för regeringens proposition om att höja målet för utbyggnaden av förnybar energi . Systemet har gynnat väl sedan införandet 2003, och är positivt till att förlänga det . Genom satsningar på förnybar energi skapar regeringen förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energisystem. Solceller kommer att bli en viktig pusselbit i förnybar energi. För att stimulera utbyggnaden av solceller satsar regeringen för perioden –2019. De som har stått i den kö som bildades kommer att få betalt och få ut sitt investeringsstöd. Viktigt för solenergin är också det uppdrag som har getts att ta fram förslag till en solstrategi. Det blir första gången som får en nationell solstrategi. Havsbaserad vindkraft är en annan energiform med stor potential. Regeringen har meddelat att stödet till havsbaserad vindkraft ska stärkas. har fått uppdraget att utreda hur det kan göras. Jag tycker att deras förslag är mycket intressant. Jag hoppas det kommer att finnas en riksdagsmajoritet för att införa ett sådant förslag. Transporterna är den sektor som har störst andel fossil energi. En omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet är nödvändig och kräver energieffektivisering, elektrifiering och ökad andel biodrivmedel. Den förra regeringen tillsatte en utredning, som i betänkandet Fossilfrihet på väg lämnade viktigt underlag och många bra förslag. Men för att göra klimatnytta måste förslagen bli verklighet. ges nu resurser för att samordna arbetet med att göra verklighet av förslag för minskade klimatutsläpp i transportsektorn. Energieffektivisering är viktigt för både minskad miljöpåverkan och stärkt konkurrenskraft. En analys beställd av regeringen visar att åtgärder för energieffektivisering behöver utvecklas för att nå potentialen till 2030. System för energieffektivisering, så kallade vita certifikat, har utretts av . Jag hoppas att det finns en majoritet i som vill genomföra ett sådant system i , precis som många andra EU-länder har gjort. kommer energisystemet sannolikt att bli alltmer decentraliserat, och människor är delaktiga i energiomställningen. Något som förbättrat människors möjlighet att äga sin egen elproduktion är den skattereduktion som funnits på plats nu . Den som har solceller på sitt tak får en ersättning på för den el som säljs ut via elnätet. ska det också undersökas hur systemet kan göras enklare, exempelvis genom att räknas via elräkningen, och hur fler kan omfattas så att även den som bor i lägenhet och inte har ett eget tak att sätta solceller på kan vara delaktig. För den med egna solceller är det intressant att använda batterier för att kunna lagra sin energi. Tekniken har utvecklats snabbt, och avsätter regeringen medel för bidrag till anläggningar för energilagring i hushåll. Stora satsningar på förnybar energi och moderna lösningar genomförs . är på väg att fasa ut olönsam kärnkraft. Kärnkraftsägarna har meddelat att fyra av tio reaktorer kommer att stängas . En reaktor står redan still och kommer inte att startas, och den andra kommer att stängas . Flera har i debatten påstått att kärnkraften stängs på grund av skatten. Men låt oss igen titta på siffrorna. egna siffror visar en produktionskostnad för kärnkraften på 30–. Den så kallade effektskatten är 7–. Med dagens elpris på ca är alltså kärnkraften olönsam även om den helt slapp betala skatt. De som argumenterar för att kärnkraften till varje pris måste behållas bör rimligen svara på hur. Vill de ge statliga subventioner för att hålla kärnkraften under armarna? Som tur är argumenterar ingen för att ta bort de höjda säkerhetskraven eller beslutet att industrin ska betala för sitt eget kärnavfall. Det är tillsammans med det rekordlåga priset och säkerhetskraven den främsta orsaken till att kärnkraften är olönsam. Ändå betalar kärnkraften fortfarande inte för sin egen försäkring. Det låga elpriset beror till stor del på att det finns ett överskott av el på marknaden. Det naturliga i en sådan situation är att produktionsenheter med högst kostnad tas bort från marknaden. Det vi ser är att utbyggnaden av förnybar energi fasar ut de äldsta kärnkraftverken som inte längre behövs. I detta betänkande hanteras motioner om energi från den allmänna motionstiden. De ger en samlad bild av oppositionens åsikter och förslag. De borgerliga partierna upprepar att de är överens om den energiöverenskommelse som de fyra partierna slöt 2009. Men där slutar likheterna. I en centerpartistisk motion sägs att det inte finns någon framtid längre för ny kärnkraft. föreslår i stället att ska forska om ny kärnkraft. Två av de fyra partierna står bakom regeringens mål om förnybar energi. Mycket har hänt på energiområdet sedan den förra regeringens energiöverenskommelse slöts 2009, och den ger inga svar på hur ska fortsätta att ha ett hållbart och fungerande energisystem. är det tillåtet att bygga ny kärnkraft, men marknaden avfärdar det som för dyrt. Ny vindkraft byggs för , och ny kärnkraft kostar det dubbla. Eftersom energipolitik behöver vara långsiktig är det viktigt med blocköverskridande överenskommelser som sträcker sig över mandatperioder. Regeringen har tillsatt en som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. De borgerliga partierna har sagt att de kommer att samtala med enad röst i . Men jag saknar deras konstruktiva förslag att diskutera. är inte tid att sitta med armarna i kors eller att ägna sig åt politisk cirkus. Jag har i mitt anförande lyft fram tre förslag som vore viktiga för fortsatt utveckling av energipolitiken: förlängt elcertifikatssystem , havsbaserad vindkraft och program för energieffektivisering. Jag har också gett en samlad bild av de många satsningar som regeringen genomför. Frågan kvarstår: Vad vill de borgerliga partierna? har historiskt gynnats av att ha en framåtanda och en välkomnande attityd till ny teknik. Låt oss fortsätta så. 16 (M) replik: Då ska vi se om vi kan få lite tydligare besked från än vad vi har fått från Socialdemokraterna. Det är helt riktigt att kärnkraften inte är lönsam . Det beror på effektskatt och annat. Jag kan retoriskt fråga hur det hade gått med vindkraften om inte elcertifikat hade funnits. Vad är det för produktionskostnad för vindkraften? Jag skulle vilja ha svar på om är berett att sitta i regeringen och se till att sänka effektskatten alternativt ta bort den så att det blir de investeringsbeslut som behövs för att höja säkerheten i de kärnkraftverk som bedöms ska finnas kvar. Från sida har vi ett färskt partistämmobeslut på att vi gärna ser att kärnkraften bevaras, och vi kan även tänka oss den nya generationens kärnkraft, som är betydligt mindre riskabel. finns kärnkraften, och vi vet att har varit tydligt med att om man inte får besked måste man stänga all kärnkraft. Det är inte försvarbart att göra dessa investeringar. Det är klart att man inte kan göra investeringar om bolaget går med förlust. tror väl inte någon att de låga energipriserna kommer att vara för evigt. Det är mycket som beror på att det är lågkonjunktur och så vidare. Är berett att sänka effektskatten? 17 (MP) replik: Tack för frågan, ! Det som är viktigt för är att ha en plan för vad som ska ta vid när kärnkraften fasas ut. Den börjar bli olönsam. säger att kärnkraften är olönsam på grund av effektskatten. Låt mig upprepa vad jag sa i mitt anförande. Kärnkraften skulle vara olönsam även om effektskatten helt togs bort. förslag i budgeten är att göra en viss sänkning av effektskatten, men med den budget som och står bakom är kärnkraften fortfarande olönsam. talar varmt om att kärnkraften ska finnas kvar och inte stängas ned. Då blir den naturliga följdfrågan hur vill rädda kärnkraften. Vill man ge direkta statliga stöd? Vilken nivå effekträtten kommer att ha framöver är något jag förutsätter att vi kommer att diskutera i . Det viktiga för är att kärnkraften betalar mer av sina samhällsekonomiska kostnader. Effektskatten är en liten del av den kalkylen. Det som är en större påverkan är de höjda säkerhetskraven som myndigheterna har ställt. Det gäller även skadeståndsansvaret eftersom kärnkraften fortfarande inte betalar sin egen försäkring. Vidare är det kärnavfallsavgiften som myndigheten föreslår ska höjas ytterligare för att det ska finnas pengar så att industrin ska betala för sitt eget avfall. Kärnkraften är olönsam. Låt oss då i diskutera hur vi ska bygga starkt och ge förutsättningar för investeringar för framtiden. Vi ser att det är billigare att bygga vindkraft än ny kärnkraft. Det basindustrin efterfrågar är stabila elleveranser till lågt pris. Varför vill envist bygga ny kärnkraft som är dubbelt så dyr som att bygga vindkraft? 18 (M) replik: diskuterar vi inte att bygga ut kärnkraften . Det är inte problemet. Jag vidhåller att om vi tar bort dagens kärnkraft får vi rejält höjda elpriser därför att det inte går att producera vindkraftsel för . Då skulle vi inte ha sett ett enda. Om det skulle vara så har elcertifikaten varit fullständigt onödiga. Vi måste naturligtvis se till att sänka effektskatten. Vi moderater har varit tydliga. Vi kan tänka oss en sänkning. Vi är också beredda att diskutera frågor för att hitta alternativ finansiering. Vi tror att det är viktigt för vår basindustri att få en säker energi på elsidan. Det är viktigt. vill förlänga elcertifikaten. Jag tolkar det på ett sätt. Jag läser också , där har skrivit att kärnkraften ska bort. Vore det inte mycket enklare att säger rakt ut att partiet vill ha bort kärnkraften? Det skulle jag någonstans kunna acceptera. Det står fritt att tycka så. Men att de går den här smygvägen kan jag inte acceptera. Varken eller Socialdemokraterna kan tala om vad regeringen vill, utan så fort det blir en fråga är det tydligen och hans kamrater i som ska lösa den. Det vore klädsamt att de som leder ett land hade någon idé om vad de vill med politiken. Men det har vi inte fått se någonting av här, inte ens från . Säg det nu! ”Kärnkraften ska bort. Det är vad vi miljöpartister tycker.” 19 (MP) replik: Regeringen uttrycker redan i regeringsöverenskommelsen att dess mål är förnybar energi. föreslår att elsystemet ska vara helt förnybart . Det förvånar mig att upplever att regeringens syn på kärnkraften och energisystemet inte är tydlig. Regeringen har ett väldigt tydligt mål. Det blir också dubbelt när å ena sidan säger att regeringen inte agerar eller presenterar sin politik och å andra sidan kritiserar regeringen för att fatta beslut utanför . Det blir något schizofrent. Elcertifikatssystemet har funnits . Syftet med det är att utveckla ny teknik. Sedan det infördes har stödet betalats ut till framför allt vattenkraft och bioenergi och till vindkraft. Jag tycker att det är viktigt att se att alla energislag ska kunna stå på egna ben. Vindkraften börjar närma sig att bli en mogen teknik och kommer inte att behöva stöd så länge till. Kärnkraften fick stora stöd när den byggdes ut och står fortfarande inte på egna ben. Den betalar fortfarande inte sin försäkring. Om vi hade en situation där alla kraftslag betalade sin fulla samhällskostnad tror jag inte att det skulle behövas några subventioner till de förnybara alternativen. sa att är beredda att diskutera alternativ finansiering. Jag hoppas att vi senare kan få höra vilka förslag har för att rädda kärnkraften. Den sänkning av effektskatten som har i sin budget innebär att kärnkraften även i fortsättningen är olönsam. Jag tror att vi behöver komma längre i diskussionen och konstatera att de äldsta reaktionerna är olönsamma. De kommer att fasas ut, oavsett om det blir eller . står inför ett skifte i energisystemet, och då är det viktigt att diskutera ett tydligt mål för framtiden. Regeringens mål och mål är förnybar energi. har fantastiska tekniska möjligheter att nå dit. 20 (KD) replik: ”vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmning och elproduktionen” och strävar efter ”ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov.” Det har vi skrivit i vår energimotion. Vi vill att ska ha ett energisystem som bygger på förnybar energi. Där tror jag att vi har samma mål, även om vi kristdemokrater inte sätter ett slutdatum för när detta ska vara genomfört. Men blir lite motsägelsefull. Jag har inte sett något om det här, men jag kanske har missat det och därför behöver upplysas. I en motion som jag själv har skrivit har jag försökt belysa inte minst alla kraftslags samhällskostnader – hur man ska kunna återvinna en produktionsanläggning oavsett kraftslag, vad man ska göra med marken och det som tas ned, sanering och återvinning och återbruk. Vindkraftverk, till exempel – vad händer med deras cementfundament och vad det nu kan vara som berörs? Vad har för tankar i det här sammanhanget? Vad lägger man för pengar på detta? Det är ju inte så enkelt som att säga att vi bara gör si eller så, sätter upp fler solpaneler eller bygger vindkraftverk. Det finns ju ingen lönsamhet i något . Det måste vi också vara överens om, tycker jag, för det är ju vad det handlar om. Hade det funnits en lönsamhet hade vi förmodligen kunnat se en större utveckling av alla energislag. Men ingenting går med vinst . Hur gör vi då för att behålla forskning och utveckling på området? 21 (MP) replik: Jag är väldigt glad att och delar målet att vi ska ha förnybar energi . Jag håller också med om att vi har en situation med väldigt låga elpriser, vilket gör att det i princip inte finns några investeringar som kan göras lönsamma utan stöd. Den slutsats jag drar av det är att vi politiker behöver fundera på var vi vill lägga stödet – förutsatt att vi vill göra nya investeringar, och det tror jag är helt nödvändigt för att ha en plan för ny elproduktion när den gamla fasas ut. Hur ska vi då tänka när vi gör nya investeringar? Jag tror att det kommer att behövas stöd för att göra investeringar i ny elproduktion. Det kommer inte att kunna ske på marknaden som den ser ut . I budgeten har vi en begränsad pott med pengar, och då behöver vi prioritera vad vi vill lägga de pengarna på. Hur får vi då mest el per investerad krona? Jo, genom att satsa på förnybar elproduktion. Som jag sa tidigare: bygger vi i vindkraft för , enligt senaste sammanställning. Erfarenheterna från alla de länder i vår närhet som försöker bygga ny kärnkraft visar att priset för ny kärnkraft är . Om vi i skulle landa i att det är ny kärnkraft som ska byggas skulle det alltså kosta dubbelt så mycket jämfört med om vi väljer att bygga förnybar energi. Jag tycker alltså att svaret är ganska tydligt: Det är förnybar energi vi ska satsa på. Förnybar energi är det som är säkrast, billigast och mest hållbart. 22 (KD) replik: Ja, , men om man vidmakthåller samma system som vi har haft under , med dessa elcertifikat eller andra typer av skatter och avgifter, sker det ju ingen förnyelse på området. Ny teknik kommer inte in när man ständigt subventionerar gammal teknik. Hur tänker där? Vid en nedtrappning av subventioner för elproduktion är det klart att vi hamnar i andra prislägen – javisst. Men det är ju inte rättvist att, som gör, jämföra kostnaden för vindkraft och kostnaden för kärnkraft. Det säger sig själv att med den subvention som vindkraften har fått under är det en helt annan kostnad, och det gäller även produktionskostnaden för själva anläggningarna. Jämförelsen haltar betänkligt, helt enkelt. Inget svar kommer från vare sig Socialdemokraterna eller när det handlar om hur vi ska tänka kring basindustrins behov av en fortsatt trygg elförsörjning. Det är ju därifrån vi får propåer. och jag, precis som alla andra som jobbar med energifrågor, får propåer . Hur tänker ni lösa det här? Ska ännu fler reaktorer läggas ned för att ni som politiker inte vågar ta ställning eller ens se till att de reaktorer vi har som fungerar ska kunna fortsätta sin livstid ut? Jag vore tacksam för svar. 23 (MP) replik: Jag tror att missförstår mig. för vindkraft är rent produktionspris. Det är helt utan stöd. Jämförelsen med ny kärnkraft – som alltså kostar det dubbla, – är för rent produktionspris. Detta är den teknikutveckling som har skett. Kärnkraften har blivit dyrare att tillverka och bygga medan vindkraft har haft en väldigt positiv utveckling och är det billigaste som kan byggas på marknaden. Elcertifikatssystemet är enligt de flesta bedömare det stöd man kan ge politiskt som ger billigast elproduktion. Vad skulle kunna vara billigare om vi vill ge förutsättningar för nya investeringar i elproduktion på marknaden? har till och med räknat ut att det lilla påslag som läggs på elräkningen med råge har kompenserats av att hushållen har fått lägre elpriser. Elcertifikatssystemet har alltså varit en ren vinstaffär för både hushåll och företag. Basindustrin behöver ha tillförlitlig el till låga priser. Jag tycker att verkligheten springer i fatt och de borgerliga partierna, som fortsatt försöker ge sken av att kärnkraften skulle vara det som basindustrin gynnas mest av. Det är ju den som är dyr. Den befintliga är lönsam för att den har höga produktionskostnader och högre krav på säkerhet. Det är förnybar energi som springer i fatt. På frågan hur vi ska se till att har ett tillförlitligt elsystem vill jag svara att det är viktigare att vi har ett stabilt energisystem sett till helheten. Vattenkraften, som står för ungefär hälften av elproduktionen, är alldeles utmärkt som reglerkraft. Därtill har vi ny teknik som gör det möjligt att lagra energi i batterier. Vi har möjlighet att bygga fler kablar till våra grannländer för ett stabilare elsystem. utreder nu på uppdrag av regeringen hur man kan ha åtgärder för mer efterfrågeflexibilitet. Också bioenergin och fjärrvärmen fungerar alldeles utmärkt som reglerkraft. har fått mycket underlag om alla möjligheter som finns. 24 (SD) replik: Kärnkraft har varit ett spår som vi redan varit inne på, och den diskussionen hade jag tänkt lägga åt sidan. Men det har varit något av en ideologisk lekstuga från sida med olika kraftslag som man vill favorisera på olika sätt. I tidigare debatter har vi till exempel kunnat konstatera att solkraft aldrig kommer att kunna delta i kraftbalansen för vårt behov, åtminstone inte . De förslag som läggs fram är ett pärlband av olika subventioner. Man ser framför sig en förlängning av elcertifikatssystemet bort mot 2030. Det är en skattereduktion för mikroproducenter och skattesubventioner för solkraftsinvesteringar. Man tittar på nya subventioner och stöd för de kraftslag som inte klarar sig på marknadsmässig grund. vill man ha bort olika delar i kraftsystemet som bidrar med skatteintäkter till staten. Kärnkraften levererar in närmare 4 ½ miljard till statens kassa. Det är pengar som försvinner och som man måste ersätta genom andra prioriteringar. Som en kollega redan tidigare sa till kan man konstatera att vi troligtvis skulle ha haft ett produktionsöverskott i också utan mycket av den nytillkomna kraft som har subventionerats in i systemet. Man brukar också framhålla vilken tillgång det skulle vara med elexport till andra länder, också givet den ökade vindkraftsproduktionen. konstateras att kostnaden för att producera vindkraftsel är . Med siffror exporterade vi netto , och vi fick 4 miljarder i handelsnetto för dem. Då har vi alltså subventionerat produktion som kostar och säljer den för . Vem är det som betalar mellanskillnaden om för denna el som vi slumpar bort, och vem är det som drar nytta av det? 25 (MP) replik: är kritiska till stöd till förnybar energi. Det är tydligt. Men jag saknar svar på hur man på annat sätt vill se till att har fortsatt elproduktion. Kärnkraften är olönsam även om effektskatten helt skulle tas bort. Den är dyrare att bygga än förnybar elproduktion. Med den marknad som vi står inför , hur vill skapa förutsättningar för nya investeringar i någon form av elproduktion? Man är ju kritisk till de stöd som regeringen inför och som enligt de flesta bedömare är det mest kostnadseffektiva sättet. På vilket sätt vill hålla kärnkraften under armarna? har ett stort elöverskott. var det rekord: . Det är ungefär en tredjedel eller lite mer av kärnkraftens totala produktion. Att vi har ett så stort överskott beror på att vi har byggt ut den förnybara energin. Det ger oss i en valmöjlighet att fasa ut några av de äldsta och olönsamma kärnkraftverken. Min och ambition är en övergång till förnybart. Vi ser nu att ägarna till de äldsta reaktorerna har beslutat att stänga dem. Det är beslut som jag inte är särskilt förvånad över. Reaktorerna har varit olönsamma . Frågan är: Hur ska vi i säkerställa att vi får ny elproduktion? Där tycker jag att alla de som uttrycker kritik mot stöd till förnybar energi blir svaret skyldiga. Vad är alternativet? Hur vill man hålla kärnkraften under armarna, den kärnkraft som med dagens marknad är olönsam även utan effektskatten? 26 (SD) replik: Det blev väl inget direkt svar på den fråga jag ställde. Vi får för den el vi exporterar. talar om vindkraften, som har en produktionskostnad på . Där får svenska elkonsumenter lägga in en mellanskillnad på , lika mycket som värdet av den exporten. Det är ytterligare en subvention som svenska elkonsumenter får betala till tysk och dansk industri och till välfärden i och . Om vi nu ska ha ett mer väderberoende kraftslag som inte kommer att bidra lika mycket i kraftbalansen och som kommer att sänka leveranssäkerheten kommer obalansen i produktionen att öka ännu mer. Vi tvingas exportera el under timmar då vi inte har något behov av den el som produceras. Den kommer att ha ett väldigt lågt ekonomiskt värde men subventioneras av svenska skattebetalare och elkonsumenter. Den elen slumpar vi bort till andra länder. Det är inte hållbart att man ger denna typ av indirekta stöd till andra länder. Vi tvingar fram ett produktionssystem som inte efterfrågas av svenska elkonsumenter och som inte är avpassat till det behov som finns i hos den svenska basindustrin. Vi i tycker att det är viktigt att beakta de förutsättningar som råder i ett kallt land, där den stora utmaningen är att bemästra skillnaderna mellan sommar och vinter. Vi har ett betydligt större effektbehov . Då måste vi även se till att vi får en marknad som investerar i de behov vi har i stället för att på konstlad väg föra in kraftslag som inte är matchade mot det kraftbehov som vi i har över året. 27 (MP) replik: Det är en konstig beräkning som gör när det gäller de intäkter vi får av elexporten. har ett stort elöverskott. Vilken el det är som går i kablarna till våra grannländer vet vi inte. Elektronerna för kärnkraftsel och vindkraftsel ser likadana ut. Man kan inte i kalkylen räkna på om det skulle vara vindkraftsel eller kärnkraftsel vi exporterar. Vi kan konstatera att elöverskottet är så stort att vi har möjlighet att fasa ut någon produktion i vår egen energimix. De fyra reaktorer som ägarna har beslutat ska stängas till 2020 har en total produktion på ungefär . Vi har stora valmöjligheter, men vision är att vi successivt har en ordnad övergång till förnybar energi. Jag hoppas och tror att alla partier i den här kammaren står bakom att leveranssäkerhet är ett nödvändigt krav för vårt framtida energisystem. Men debatten är inte så förenklad som försöker få den att låta. Vi har många tekniska möjligheter. Som jag nämnde har vi vattenkraft, energilagring, flexibilitet, kablar till andra länder och bioenergi. Vi har alla tekniska möjligheter. Låt oss i titta på vad som är smartast att använda. säger här att utbyggnaden av förnybar energi inte är efterfrågad av elkonsumenter. Ingenting kan vara mer fel! Vi vet att en stor majoritet av svenska folket – om jag minns rätt – säger att man står bakom målet om förnybar energi.