prot · H40944 · 2016-12-12 00:00:00 — Antalet utbyggda kilometer har nämligen minskat . Vidare vill vi att trängselskatter och värdeåterföringsmodeller i kommunerna ska kunna användas även för insatser som avser regionala cykelstråk samt gångtrafikanter. Därutöver finns naturligtvis medel i länsplaner och hos kommunerna. Vi vill också satsa på it-sektorn och den digitala utvecklingen, med kompetensutveckling och möjlighet till agila avtal, och på äldres delaktighet. Uppföljning i utskotten är viktigt. Hur ser målen ut? Vilka indikatorer finns för att följa utvecklingen? Går utvecklingen i den riktning som man önskar? Uppföljningen kan också leda till tydligare mål. Målen kan kopplas till medlen. Det är en viktig demokratisk princip att kunna se och följa hur skattemedel används och också kunna lägga fram förslag till andra prioriteringar. Det finns utvecklingspotential i regeringens budgetproposition. Transparensen i förslagen som rör satsningar på infrastruktur och underhåll behöver öka. Utskottets uppföljningsgrupp har synpunkter på regeringens resultatredovisning och samlade bedömningar. Strukturen kan förbättras för att förtydliga resultatredovisningen. Detta återfinns i Liberalernas reservation 1. Vi i Liberalerna vill också göra fler insatser för att både öka finansieringen och exempelvis förbättra miljön. Vi vill gärna se avgifter för dubbdäck – hellre avgifter än förbud. med snökanoner och ishalka vill vi framhålla vikten av att trafiksäkerhet och avgiftssystem kan gå hand i hand. Vi har låtit utreda vad den norska modellen skulle innebära för . Vi ser gärna avgifter i de tre storstadsregionerna. Pengarna kan återföras för miljöåtgärder i , och . Det ska vara ett frivilligt system. Vi vill öka trafiksäkerheten, inte minst för kollektivtrafikresenärer och cyklister. Det kostar att bygga infrastruktur. Finansieringen är därför avgörande för hur mycket infrastruktur samhället klarar av att bygga. Att finansiera infrastruktur genom att i huvudsak satsa på statliga anslag är fel väg att gå. Vi i Liberalerna vill se fler OPS-lösningar, men också OPS-lösningar som utvecklas i olika modeller. Man ska titta på hur långa avtalen kan vara, hur brukaravgifter kan användas och hur statens delaktighet ska se ut. Internationellt sett används modellerna för att skapa mer infrastruktur, och vi menar att också ska fortsätta på den vägen i vissa fall. Det är avtalsfrågor det handlar om. Samplanering av bostäder och infrastruktur är otroligt viktigt. Vi menar att det behövs ytterligare insatser för att göra detta möjligt. Det ansvariga verket, , ska ges ett tydligt ansvar för samplaneringen. Vi avsätter för detta arbete så att också infrastrukturplanering och bostadsbyggande verkligen går hand i hand. Vi avsätter också mer för bredbandsutbyggnad, vilket är en viktig fråga för lands- och glesbygd. Liberalerna vill rusta och bygga ut järnvägs- och vägnätet. Där avsätter vi också mer medel . Men vi avstyrker vissa frågor som handlar om exempelvis stadsmiljöavtalen. Det är inte resorna i sig som är problemet; det är resandets effekter på klimat och miljö som måste åtgärdas. Där kan bidra genom forskning och innovationer. I detta anförande instämde Boriana (M) och (C). 13 (KD): Debatten handlar om olika satsningar på kommunikationer . har en egen fördelningsmodell med 41 egna förslag för att göra infrastrukturen mer tillgänglig, robust, trygg och säker. Inte minst föreslår vi åtgärder för att stärka svensk konkurrenskraft för att göra det möjligt att bo och verka i olika delar av landet. Målet är att hela ska leva. Åkerinäringen i är utsatt för en hård, osund konkurrens. Fusket är utbrett och måste tas på stort allvar. Oseriösa aktörer som struntar i cabotagereglerna slår ut seriösa aktörer på marknaden. är det möjligt att klampa fordon för vilka sanktionsavgift för överträdelse av cabotagereglerna inte betalats, men fordon får endast klampas i . vill skärpa reglerna och föreslår att fordon ska kunna klampas i för att stoppa fusket. vill tillåta tyngre och längre godståg och även tyngre och längre lastbilar. Det kommer att minska utsläppen, som effektiviteten ökar för godstransporter. Regeringen har i budgetpropositionen öppnat för att införa en kilometerskatt. Det gör mig väldigt orolig. Jag är orolig för jobben och för näringslivets konkurrenskraft. Lastbilar står för av de inrikes godstransporterna i . För en åkerifirma som kör timmer kommer det att kosta en halv miljon för varje lastbil. Den sammanlagda kostnaden för branschen bedöms bli ca 5 miljarder. Ofta finns inget alternativ till lastbilen. Att straffbeskatta godstransporter är att straffbeskatta hela åkerinäringen. I slutändan får konsumenten betala priset. Utredningen borde läggas i papperskorgen. Regeringen ligger inte på latsidan för att försämra för svenskt näringsliv. kom en utredning om en nationell flygskatt, en flygskatt som riskerar att minska resandet med över 1,2 miljoner resor och kosta 7 000–10 000 jobb. Det drabbar turistnäringen, arbetspendlingen och många små och stora företag. Många regionala flygplatser kan tvingas stänga. Regeringen ger med ena handen i budgeten och satsar på regionala flygplatser för att de ska överleva, men lägger man fram en nationell flygskatt på ca 2 miljarder som läggs direkt på biljettpriset, vilket kommer att slå ut de regionala flygplatserna. Det är fel väg att gå. Flygskatten slår hårt mot svensk ekonomi och hämmar tillväxten i landet. säger nej till nationell flygskatt. är världens näst bästa land för innovationer, enligt Global Innovation Index. Fordonsindustrin står inför en ny era. De fossila utsläppen måste ned till noll, och då behövs elbilen. För säkrare och mer effektiva transporter behövs även självstyrande bilar. vill att ska ligga i framkant även vad gäller självstyrande bilar och elbilar. Därför vill vi att regeringen tar fram två strategier, en för självstyrande fordon och en för elbilar. Elbilen är på frammarsch, och det är mycket positivt. Ska människor och företag våga investera i elfordon behöver de kunna laddas. föreslår därför en satsning om utöver regeringens satsning för utbyggnad av laddinfrastrukturen. Vi föreslår också en ändring av pumplagen. är den som driver en bensinstation tvungen att sälja ett alternativt drivmedel, men det alternativa drivmedlet får inte vara el. Vi kristdemokrater vill ta bort undantaget för el i pumplagen. Då kan varje bensinstation i bli en laddstation. Dessutom föreslår vi ett bonus–malus-system för personbilar. Det ska vara detsamma som 2030-sekretariatet föreslår. Allt fler ser cykeln som ett användbart transportmedel. Det medför goda effekter för folkhälsan, miljön och trängseln i städerna. Men trafikmiljön är inte i tillräckligt hög grad anpassad för cykling. När andra kategorier av trafikanter drabbas av färre dödsfall och färre allvarliga olyckor än tidigare är utvecklingen tyvärr inte lika gynnsam för cyklister. satsar extra resurser för en ökad och säker cykling. Avslutningsvis vill jag ta upp behovet av att åtgärda det eftersatta underhållet av järnvägen. Alla är överens om att fler borde åka kollektivt och att mer gods bör transporteras via järnväg och sjöfart. Det behövs om vi ska minska koldioxidutsläppen och gå mot en mer fossiloberoende transportsektor. De två stambanorna, som tjänat oss väl, är byggda och räcker inte till längre. brister både i kapacitet och i kvalitet, och den måste underhållas bättre. Därför satsar vi kristdemokrater på underhåll –2018 och ökar därefter satsningen till 3,7 miljarder och 5 miljarder . Med detta, herr talman, hänvisar jag till särskilda yttrande. I detta anförande instämde (C). 14 (MP) replik: Det var en nyhet jag hörde i anförande som jag måste passa på att fråga om. Menade att man skulle ha laddstolpar på alla ställen där man försäljer bensin och diesel? Det var i så fall en intressant nyhet. Pumplagen signalerar ju att vi inte kan lita på fossila drivmedel, vilket jag tycker är en klok inriktning. Eller rättare sagt: Pumplagen var klok när den infördes, men såvitt jag vet beviljas alla ansökningar om dispens från den eftersom vi är på väg över till helt nya styrmedel för att öka andelen förnybart vid försäljningen. Flera av oss står bakom något slags ordnad övergång via reduktionsplikt i stället för att man fokuserar på andra styrmedel. Är det riktigt uppfattat att elstolpar på landsbygden är det som ska tillgodose rörligheten för landsbygdsbefolkningen i vision? 15 (KD) replik: begränsar vår syn på hur man ska bygga infrastrukturen för de utmaningar som vi har och de utmaningar som vi kommer att möta . Med bara laddstolpar kommer vi inte att komma till rätta med koldioxidutsläppen. Vi satsar 125 miljoner mer än regeringen gör just på utbyggnaden av laddinfrastruktur. Vi vill stimulera till att fler ska köpa elhybrider och så vidare. Men låt mig svara på din fråga om el och pumplagen, . är el inte klassificerad som alternativdrivmedel. Om vi ändrar på lagen kommer de flesta eller alla bensinstationer runt om i landet att ha möjlighet att ha laddstolpar för elhybrider, vilket kommer att stimulera fler till att köpa elbilar, som är mer miljövänliga. 16 (MP) replik: Tack, , för det upplysande svaret! Både och hela samarbetsregeringen är positiv till en ökad elektrifiering av transportsystemet. Framför allt står vi för den elektrifieringen genom att vi vill att fler transporter ska ske på järnväg, vilket ju är ett näst intill helt elektrifierat transportsystem. Vi tror också att det i städerna, särskilt av luftkvalitets- och bullerskäl, kommer att finnas fler elektrifierade transporter. Men att vara så visionär som och säga att det ska finnas laddstolpar vid lanthandlarna, så långt tror jag inte att kan sträcka sig. Min kännedom om lanthandlarnas ekonomi säger mig att man knappast kan påföra dem ett krav på att sätta upp laddstolpar. Hela pumplagen är så konstruerad att man får dispens. Ju mindre omsättning man har, desto lättare är det, och man blir inte kravskyldig. Lanthandlarna har problem med att överleva över huvud taget. Att då kräva av dem att de ska ha laddstolpar skulle slå undan benen på den service i landsbygd som jag tror att många av dem som bor där tycker är viktig. Den delen tror jag alltså inte är särskilt realistisk. Samarbetsregeringen står för de stora stråken, att satsa på järnväg, stadsmiljöavtal och cykelstrategier, som vi sätter i fokus. Om det i finns 5 000 elbilar av den totala bilflottan om 4,5 miljoner bilar är det nog ett slag i luften – eller ett slag i himlen; vad vet jag? – att sätta upp laddstolpar hos lanthandlarna . 17 (KD) replik: Jag skulle föreslå att läser pumplagen ordentligt. är el inget alternativ som drivmedel. Titta på pumplagen! Den behöver verkligen ändras för att vi ska kunna se till att det finns tillräckligt med laddstolpar i hela . Det finns många bensinmackar som är strategiskt belägna. En bensinstation har elektricitet; det handlar bara om att göra det möjligt att klassificera el som alternativbränsle enligt pumplagen. Sedan gäller det de övriga bitarna, som du var inne på, . Vi satsar lika mycket som regeringen på underhållet av järnvägar. Vi är för att man inför bonus–malus-system. Vi är för att vi ska jobba med utveckling av nya biobränslen. Och vi är för olika satsningar som gäller hur vi ska kunna få mer gods transporterad via järnväg och sjöfart. Det handlar exempelvis om att satsa mer på infrastrukturen runt de inre vattenvägarna. Vi har många fler förslag som jag inte hann med att läsa upp under de jag hade på mig. Det är inte så att hela förslaget står och faller med laddstolparna. Men vi tycker att laddstolparna är viktiga för att man ska kunna driva på så att fler köper elbilar i stället för att köra med bensindrivna bilar. 18 (MP): Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag skulle vilja börja anförandet med att ge oss en aktualitet. I vilken situation står vi här och debatterar , ? kan man läsa en krönika av i . Jag ska citera någonting som för mig är en inramning av vad det är vi ska tala om här. konstaterar: ”Vi slår i taket för den maximala temperaturen på jorden sedan förra istiden. Det finns inte fler ekosystem och ändliga resurser vi kan ta i anspråk för att kortsiktigt leverera till vår ekonomi, utan att riskera välfärden för kommande generationer.” Det vi har att se framför oss är extrema värmeböljor, torka, översvämningar, nya sjukdomar och mat- och vattenkriser samt nya flyktingströmmar som en följd av detta. Det som är chocken och temat såväl i denna krönika som i Vetenskapsradions krönikor i går är värmeböljan på . Där har man varit van vid att isen lägger sig . är det varmare än det borde vara. Havsisen har liksom inte velat lägga sig. Vi vet inte vad det betyder. Vi vet inte om det kommer att bli permanent och vad som följer. Det finns olika spekulationer när det gäller havsströmmar och annat som kan ge vem som helst kalla kårar. Vi skriver i vårt betänkande att man behöver ha indikatorer för att följa upp detta. Det är inte bara forskningsgruppen i trafikutskottet utan hela utskottet som säger att vi måste veta lite mer bestämt vad det är som ger effekt av det vi gör. Vi har påpekat det, och vi gör det igen. Man måste se hur det ser ut. Hur är det nu med klimatpåverkan i ? Ja, man redovisar inrikes transporter. Men om man även tar utrikes transporter ser man tyvärr att klimatpåverkan ökar. Utrikes resor med flyg har ökat väldigt mycket. Personbilsförsäljningen har slagit i taket. Då kan man fråga sig: Ska man ge upp när man hör så deprimerande fakta i förhållande till det hela? Nej, jag tror att man ska göra som man har gjort i skoldebatten. Man kan väl diskutera hur kloka PISA-mätningarna är, men de ger någon sorts jämförbarhet både mellan länder och mellan år. Och mätningarna har lett till en seriös diskussion om hur tillståndet är och vad vi kan göra för att det ska bli bättre. Sedan får man arbeta systematiskt med att förbättra situationen för att skolresultaten ska förbättras. Så tror jag att vi kan sammanfatta hur samarbetsregeringen vill ta sig an frågan om klimatpåverkan av transportinfrastrukturen. Det handlar om ett systematiskt och långsiktigt arbete där vi både måste göra det dyrare att förstöra klimatet och erbjuda människor goda alternativ. En sammanfattande målsättning för hela trafikpolitiken är att vi ska tillgodose tillgänglighetsmålet inom ramen för hänsynsmålet. Hänsynsmålet är en sammanfattning av miljö, klimat, hälsa med mera. Vi ska se till att människor har goda möjligheter att förflytta sig men utan att förstöra det som är själva betingelsen för livet. Vad är det då vi gör? Jo, vi satsar på stadsmiljöavtal. Vi satsar på klimatkliv. Det bereds en nationell cykelstrategi. Cyklingen är definitivt att betrakta som ett eget transportslag – det har vi sagt i utskottet. Strategin bereds i . Vi satsar på, förbereder och utreder flygskatt och vägslitageskatt. Vi satsar mer på järnvägen. Det är bara så man systematiskt kan få ett långsiktigt hållbart transportsystem som inte påverkar klimatet negativt. Vad gör då Alliansen? Jag har inte hört att ni förnekar klimatpåverkan – det tror jag inte att ni gör. Ni har inte heller sagt någonting emot ambitionen, som uttryckte, att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. säger ni att det var ni som var först med begreppet fossilbränsleoberoende transportsektor. Det är bra. Då kan vi i alla fall enas om det långsiktiga målet. Men för att man ska nå målet måste man också försöka komma överens om några åtgärder. Såvitt jag vet är det flera av er som säger: Nej, stadsmiljöavtal är ingen bra idé; det har vi inte med i vår budget. Klimatkliv är vi tveksamma till. Flygskatt – nej, det ska man lösa på internationell nivå. Vägslitageskatt – nej, man ska inte ställa transportslag mot varandra. Men tyvärr är det den krassa verkligheten. Tänk om man satt i skolan och sa: Vi ska ha mer av alla skolämnen. Vi ska inte ställa dem mot varandra. Hur skulle skoldagen då se ut för eleverna? Det är precis likadant inom transportsektorn. För att de mer hållbara transportslagen ska kunna utvecklas och få de anslag de behöver måste man faktiskt finansiera det genom att dra ned investeringar för de transportslag som påverkar klimatet negativt. 19 (C) replik: Jag vill understryka att jag delar den oro för klimatet, de globala vädersystemen och vår gemensamma framtid på detta klot som gav uttryck för. Jag tror att det är många som står bakom den oron. Men vi kan ta ned det till de konkreta åtgärder som angav. Samarbetsregeringen, med stöd av , motiverar införandet av kilometerskatt för tunga fordon och flygskatt med att det handlar om miljö i pågående eller genomförda utredningar. Vi kan då titta på en avståndsbaserad vägslitageavgift, en kilometerskatt för fordon. Den riskerar att bli fullständigt kontraproduktiv. Det biobränsle som vi faktiskt kokar – det som vi vill hälla i våra tankar i stället för fossila bränslen – riskerar nämligen att inte komma fram till industrin eftersom det blir fel incitament. Flygskatten har enligt sin egen utredning en närmast obefintlig miljöeffekt. Jag har då en fråga till . Här handlar det om skattechocker på 10–för svenska löntagare och svenska företag. Vad är det egentligen som driver samarbetsregeringens ambitioner kring just dessa båda åtgärder? De är förklädda till att handla om miljö, men i mina ögon handlar det snarare om skattehöjningar. 20 (MP) replik: Det som driver oss är att vi har följt erfarenheterna från andra länder när det gäller avståndsbaserade avgifter för lastbilstrafik. I var det första land som införde detta, 2001. Det gjordes inte för att de är miljöextremister. De såg med sorg hur det kanske blev mindre snö på glaciärerna. Man smutsade ned landet. De slog vakt om sina alper. Det tror jag var huvudmotivet till att detta infördes, och det finns en stor uppslutning kring att ha ganska höga kilometerskatter på lastbilstrafik. Intäkterna från de här lastbilsavgifterna har man använt för att bygga järnvägstunnlar. Den som kommer med en lastbil till ställs inför valet att antingen köra upp på en järnväg eller betala avgiften. De flesta väljer då att köra upp på järnvägen. Denna har också byggts ut, eftersom intäkterna har ökat. Jag tror att vi i samarbetsregeringen försöker att se det lika rationellt. Man kan inte bara bygga ut det som är bra utan att också se till att det som förbränner olja blir dyrare. Om vi i skulle ha motsvarande skattesystem för bilismen som för flygtrafiken skulle bensinen kanske kosta per liter. Vem som helst kan förstå att det då skulle bli ännu svårare att nå klimatmålen. Man måste bita i det sura äpplet och vara ärlig mot människor – jag tror att de tål det. Vi ska göra det så bra som möjligt för att folk ska kunna förflytta sig utan att påverka klimatet negativt. Men då måste det också bli dyrare att inte göra detsamma. 21 (C) replik: delar oron för klimatet och miljön. Men för oss finns det andra vägar framåt, som bejakar mer transporter, mer människokontakter och mer utbyte mellan länder och mellan människor i olika delar av ett land. Vi pekar på biobränslet. Vi pekar på elen. Vi pekar på transporteffektivitet. Vi pekar på undertecknade överenskommelse för hur vi ska få ned mängden utsläpp från flyget. Jämförelsen med var intressant. Menar att vi ska bygga järnväg ut till de svenska skogarna för att på så vis få fram det skogsbränsle och de skogsråvaror som skapar välstånd i vårt land? Skogen är ju den svenska industrigren som ger det absolut största exportnettot för vår välfärd. och samarbetsregeringens framtid är alltså ett vidsträckt järnvägssystem ut i den svenska skogen. På så vis vill man ersätta lastbilstransporterna med järnvägstransporter. Det är ju inom skogsindustrin och byggnadsindustrin som de massiva, stora och många transporterna går, ! Vad gäller flyget har jag sagt – och detta vet vi båda två – att utredningen kom fram till att nettoeffekten av den flygskatt som presenterades var så blygsam att den möjligtvis motsvarar rökning och nyårsfyrverkerier i vårt land. Det måste finnas bättre metoder om det är miljön som är drivkraften bakom denna massiva skattechock, som slår mot löntagare, företag och hela landets förmåga att leva och utvecklas. Det handlar om mycket pengar. Det är allvar. Vi måste använda rätt styrmetoder, . Vad är egentligen drivkraften när effekterna är så blygsamma? 22 (MP) replik: Jag tycker mig märka en viss inkonsekvens i anförande. Man kan inte först säga att flygskatten är så marginell att den knappt märks och sedan tala om en skattechock. Man får bestämma sig för vilket ben man ska stå på. Hur det här kommer att se ut vill jag vänta med att uttala mig om till dess att remissen är färdig och detta är berett på . Jag tycker att det är lite tragiskt att inte noterar att det finns två andra transportslag som är väl så lämpade för att transportera gods. Vad samarbetsregeringen står för i fråga om investeringar ska vi debattera i samband med nästa betänkande, . Det är ett rationellt förslag när det gäller nya stambanor och förgreningar av regional järnväg. Vi har också sjöfarten. har en lång kust och 52 hamnar, som används alldeles för lite jämfört med andra länder som har tillgång till sjöfart. I använder man inre vattenvägar mycket mer. Syftet med en slitageskatt är precis det som står i : att långväga lastbilstransporter i större utsträckning ska gå med järnväg och sjöfart. Det sägs inte att de korta transporterna ska flyttas över till järnväg och sjöfart. Självklart är jag mycket väl medveten om att vi inte får fram vare sig järnväg eller sjöfart till avverkning i skogen. Av de transporter som rullar i är det som bara går rakt igenom . De har vare sig start eller mål där utan belastar vägsystemet, med olyckor och klimatpåverkan som följd. En del av dem skulle flyttas till sjöfart eller järnväg om man införde en vägslitageskatt. Denna skatt är lika rationell som trängselavgiften i . 23 (M) replik: känner vi igen i retoriken. Vi stod här alldeles – då betonade hon att alla trafikslag behövs, även vägar och bilar. konstaterar att vi måste införa flygskatt, kilometerskatt och det ena med det fjärde. Då ställer jag mig frågan varför motsätter sig varje förslag om att effektivisera våra vägtransporter. Alliansregeringen inledde ett viktigt arbete med elvägar, som den nya regeringen nu har fått inviga, till exempel i – en viktig reform för att effektivisera våra lastbilstransporter och se till att utsläppen minskar. Detta har jag aldrig hört nämna eller slå ett slag för. I ännu större utsträckning kan vi tala om de tyngre lastbilarna, som införde . Dessa gör det möjligt att sänka utsläppen per transporterat ton och förbättrar dessutom möjligheterna för en hårt ansatt svensk åkerinäring. Bland andra Socialdemokraterna framförde i valrörelsen att detta var något som verkligen behövdes, men har vi inte hört någonting. Jag hör sällan – för att inte säga aldrig – slå ett slag för den här typen av effektiviseringar av lastbilstransporterna. Då verkar man ju vara emot lastbilstransporter över huvud taget – annars skulle man väl tycka att det var positivt om vi kunde minska utsläppen på våra vägar. I ett land som – ett land med långa avstånd, där vi inte kan dra räls in i varje skogsglänta – borde man bejaka denna typ av reformer. Vi har tidigare fått höra i den här kammaren att det skulle komma en proposition med ett förslag om tunga lastbilar. Den var tänkt att komma , men jag har ännu inte hört någonting om vad som har hänt med denna proposition. Kan kanske reda ut hur hon ser på de tunga lastbilarna, hur hon ser på elvägarna och om det kommer några fler förslag från regeringspartierna? 24 (MP) replik: Det finns en lagrådsremiss om upp till tunga lastbilar, och såvitt jag vet bereds den i . Den beredningen är dock inte färdig, och så länge den inte är färdig vill jag inte kommentera den heller. Däremot vill jag väldigt gärna effektivisera transportsystemet. Det handlar om att man ska hitta en effektiv fördelning mellan väg, järnväg och sjöfart.