prot · H40945 · 2016-12-13 00:00:00 — Man kan visst ha kvar andra delar av lärarutbildningen på många platser, men just när det gäller ämneslärarutbildningen tror jag att man ska fundera rätt mycket på hur man kan dra nytta av att det på vissa ställen i finns djup kunskap i vissa ämnen, som det på andra ställen finns goda förutsättningar för att ge lärarna bra kunskaper i själva hantverket. Slutligen, fru talman, ställde jag en fråga från Teach for . sa att de inte kunde ta emot mer resurser än vad de gjorde därför att de inte hade mottagningskapacitet. Mina uppgifter säger att de har 300 personer som är beredda att börja jobba där, men budgeten som de får av regeringen räcker bara till 50 personer. Varför kan man inte satsa mer på dessa intressanta och bra vägar in till läraryrket? 116 (S) replik: Vad jag sa var att för budgeten vad gäller Teach for har det varit en dialog, och den summa som regeringen har lagt passar ganska bra för att bygga ut denna utbildning. Jag säger inte att det ska vara så . Att man har ett högt söktryck är ju inte orsaken, utan det handlar om kapaciteten att kunna erbjuda en bra utbildning. När det gäller forskningspropositionen, som ju också kommenterade, skruvar regeringen upp målsättningen för forskningspolitiken väsentligt mot de tidigare två borgerliga forskningspropositionerna. Det är jag väldigt glad över. Det handlar inte bara om ord, utan det är väsentligt att man skruvar upp målsättningarna. Vi har ingenting emot att lärosäten samverkar. Men som det är formulerat i det särskilda yttrandet ska i stort sett sex stora universitet sköta ämneslärarutbildningen. Jag tycker inte att det är några problem om man vill samverka på något sätt. Men jag tror egentligen inte på en modell som innebär centralisering, och därför blir detta för mig ett lite mer elitistiskt tänkande. Samma sak med forskningspropositionen som har lagts fram tidigare av två borgerliga regeringar: Det har också varit ett elitistiskt tänkande med mer till de stora. Jag tycker att det går igen här. Jag tror att vi kan låta många blommor blomma och ha en god kvalitet. Det gäller även lärarutbildningen. 117 (V): Att kunna plugga, lära sig saker, utvecklas eller bara grotta ned sig väldigt nördigt i ett ämne är frihet. Att ha kunskap om sig själv och om omvärlden gör någonting med en människa. Möjligheten att påverka sitt eget liv och samhället blir mycket större. ser kunskap som en demokratisk rättighet. Vi är därför riktigt glada över att lägga fram den här budgeten tillsammans med regeringen, för den leder till kunskap och till frihet. Jag måste ändå starta med det som alla har pratat om , och det är inte . Nej, nej – det är forskningspropositionen! Den har ju alla läst, i alla fall alla i den här kammaren och kanske några forskare runt om i hela . Den är bra! Den är riktigt, riktigt bra. Det finns gedigna satsningar på jämställdhet och på sjysta anställningsvillkor. Vi i är lite extra glada över satsningar på tillgänglighetsdesign, på välfärds- och arbetslivsforskning och på 3R-centret. Men det finns också kritik, både i propositionen och i budgeten. Det är för lite basanslag. Det här anser forskare jämt. Vi kan egentligen tilldela hur mycket basanslag som helst, och det kommer aldrig att räcka. Skämt åsido – det är inget skämt. Detta visar nämligen på att basforskningen är så viktig för att uppnå den så kallade excellenta forskningen, olika innovationer eller på ren svenska: riktigt grym forskning! Detta är forskarna riktigt bra på att påpeka för politiker: oss mer anslag, och sluta att politiskt styra det vi ska forska om! Jag håller med dem, i alla fall delvis. Lite måste vi vara med och styra och ställa ändå. Lika viktigt är det att hålla tydliga rågångar mellan forskning och kommersiella intressen. Den samverkan som högskolor är skyldiga att ha med det omgivande samhället, däribland näringslivet, får inte leda till att högskolans forskare frånsäger sig rätten att formulera sina egna problem, ställa frågor, välja metoder och publicera forskningsresultat. Donationer och uppdragsforskning får inte på något sätt ersätta de statliga anslagen, som är den grundläggande förutsättningen för en oberoende forskning. Det här måste vi alltid försvara. Det går bra för som forskarland. Antalet disputerade lärare har ökat. Att ta en doktorsexamen tar för de allra flesta. är ett av de tio mest framgångsrika länderna inom EU:s ramprogram. Men allt är inte frid och fröjd. Det största antalet professorer är fortfarande män. Det största antalet nyanställda är kvinnor. Dessutom har det år konstaterats att universiteten är en organisation präglad av normer och värderingar som bekräftar män som överordnade och där olika villkor råder för kvinnors och mäns meritering och karriärutveckling. Forskaridealet består fortfarande av föreställningar om den hårt arbetande forskaren som lever sitt liv inom forskningen och låter familj och barn komma i andra hand. Det idealet råder fortfarande väldigt starkt. Inte bara de strategiska forskningsmedlen utan även basanslagen för forskningen är ojämställt fördelade. En stor del av förklaringen till detta är att basanslagen ofta används för att finansiera lön till professorer – mestadels män, som vi vet. Därför måste vi ständigt och konsekvent alltid arbeta med att fördela forskningsmedlen jämställt. Här kommer alltid att vara regeringens största supporter för jämställdhetsintegrering inom universitet och högskolor. En fråga som jag avslutningsvis särskilt vill lyfta upp är att lärosätena måste arbeta mer med breddad rekrytering. Det kan inte längre vara så att om dina föräldrar har pluggat på universitet är sannolikheten att du själv börjar studera mycket större. Kunskap är en demokratisk rättighet för alla oavsett bakgrund. Det innebär att rekryteringen till högskolan måste breddas. Den sociala, könsmässiga och etniska snedrekryteringen har minskat. Det har skett tidigare under några decennier tack vare studiemedel, utbyggnad av högskolan samt fler nya utbildningar. Vi har inte råd att backa in . Det är allas ansvar att se till att en majoritet av de tjejer som börjar studera på universitet blir morgondagens forskare och professorer. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 118 (M) replik: Tack, , för ett anförande med en mycket feministisk anstrykning. känner stolthet över den framlagda forskningspropositionen och tycker att allt är bra. tog upp frågan om tydliga meriteringsanställningar. Det är en fråga som även tog upp. Dessa anställningar uppfattas av personer utanför regeringskretsen som inte så tydliga. Det framgår att om det är något som regeringen bör göra så är det att satsa på tydliga karriärvägar. Det är absolut också en fråga som skulle vara bra för kvinnor. Men de anser inte att forskningspropositionen tar upp denna fråga. Jag skulle vilja ha en kommentar. Det är intressant att höra att det inte är så farligt att basanslagen inte är så höga. Det hör till verkligheten att basanslagen i ligger på . Det innebär att av anslagen söks externt i konkurrens. Jag vet att alla politiska partier i valrörelsen menade på att frågan om basanslagen är något som det är viktigt att ändra. Förhållandet mellan basanslag och det som söks externt måste förändras. Därför blir jag förvånad när lovsjunger rådande fördelning. Hur kommenterar detta? 119 (V) replik: Tack för frågan, ! Jag håller helt och fullt med om att det finns otroligt många osäkra anställningar på universitet och högskolor. Det är mycket otydligt hur karriärvägarna går. är den största kritikern mot de osäkra anställningarna. Vi slåss ständigt för arbetsrätten, att vi måste organisera oss i fackföreningar och att vi måste ha en välfungerande avtalsrörelse. Vi måste bevara LAS. För att få ett jämställt universitet och en jämställd högskola, över huvud taget jämställd forskning, måste det bli tydligare vad man ska göra efter att man har disputerat, vilka anslag som finns och vad nästa steg som forskare ska bli. Jag kommer att återkomma till förslag som framgår av min motion till forskningspropositionen och som gäller tydligare och mer säkra anställningar. Det handlar bland annat om att ta bort 24-månadersregeln. Jag hoppas att vi kan slåss tillsammans för säkra och bra anställningar inom universitetsvärlden. Det är mycket viktigt. ställde också frågor om basanslagen. Vi vet att forskare lägger otroligt mycket tid på att söka externa medel. De söker för olika tidsperioder. När halva tiden har gått måste de söka forskningsmedel för nästa period. De sitter med högar av papper och ansökningar, och sedan är det framför allt stora redovisningar som alltid ska göras. Jag hyllar inte basanslagen. Men som vi vet i det politiska livet är en budgetförhandling fråga om en förhandling mellan regeringen och oppositionspartiet – i detta fall . Vi är nöjda med mycket, men inte med allt. Där är basanslaget en av de saker som vi skulle ha velat gå lite längre med. 120 (M) replik: Tack, , för svaren! Jag är tacksam för förtydligandena. Jag kan informera dig om att inte heller gillar otydliga meriteringsanställningar. Vi tror att det finns mer att göra på området, och vi kommer att föra fram frågan. Det gäller även basanslagen. Jag sa i mitt anförande att vi vill höja basanslagen. Det kommer att läggas fram ett förslag från oss. Regeringen lägger i knät på universitet och högskolor att de ska klara meriteringsanställningarna, trots att direktiven inte har funnits tidigare. Man har inte kunnat efterfölja dem. Regeringen lägger i knät att universitet och högskolor ska klara den nationella forskningsinfrastrukturen och medfinansieringen. Det finns många aspekter där regeringen lägger en förväntansbild på universitet och lärosäten som naturligtvis också kommer att göra det svårt att klara hem frågan. En annan förväntansbild är breddad rekrytering. lyfte upp även den frågan. Alla allianspartier tycker att detta är en viktig och väsentlig fråga. Jag tog upp den i mitt anförande, och tog upp den i sitt anförande. Det handlar bland annat om att kunna ge en tillförlitlig information så att sökanden kan göra ett välinformerat val. Jag ser inte att regeringen tar steg i fråga om breddad rekrytering. Jag ser inte att regeringen gör något annat än vad som skedde . Men det som var bra var att man satsade på ungdomsskolan, man förväntade sig att alla elever har alla möjligheter att lära och att undervisningen skulle anpassas så att alla kan få sin chans. Det är bra. 121 (V) replik: Visst måste vi få fler som vill läsa på högskolan att göra det. Precis som jag sa i mitt anförande är det sociala arvet oerhört starkt. Beroende på vem du är, varifrån du kommer, var du har bott och vilka utbildningar dina föräldrar har kommer dina val i livet att medvetet eller omedvetet vara på ett eller annat sätt. Därför måste högskolorna och hela skolgången visa människor att det finns många möjligheter i livet. Det finns många val att göra. Sedan måste vi stärka individerna i att göra valen. Regeringen gör många bra saker inom forskningspolitiken, bland annat i fråga om jämställdhet och tilldelning av forskningsmedel. sitter inte i regeringen, och vi känner oss helt fria att även kritisera. Där är breddad rekrytering ett område där det måste hända lite mer. Jag skulle vilja passa på att säga något mer om jämställdhet, forskning och vilka som börjar läsa på högskolan. Vad ledde egentligen satsningen på de excellenta forskningsmiljöerna till? Vi ser att en otroligt stor majoritet av professorerna är män, och över huvud taget är en stor majoritet av forskarna män. Satsningen på de excellenta forskningsmiljöerna har lett till en otroligt skev jämställdhetsfördelning på universiteten där männen dominerar ekonomiskt och resultatmässigt. Detta är en stor fråga där det måste ske ändringar. har länge framfört kritik. Jag tror att många fler ser att det finns en stor utmaning i fråga om säkra anställningar, om breddad rekrytering och universitet och forskning för framtiden. Det är dags att jobba med dessa områden . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 7 Beslut om ärende som slutdebatterats FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Punkt 4 (Bemyndigande att upplåta och överlåta viss materiel) 2. res. 5 (S, MP, V) 182 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 77 M, 1 SD, 19 C, 17 L, 14 KD 5: 100 S, 39 SD, 25 MP, 18 V Frånvarande: 11 S, 7 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 5 (Framtida inriktning för utgiftsområdet) 2. res. 6 (SD) 3. res. 7 (L) 40 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 77 M, 25 MP, 19 C, 18 V, 14 KD 6: 40 SD Avstod: 17 L Frånvarande: 11 S, 7 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 6 (Dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället) 2. res. 8 (L, M, C, KD) 3. res. 9 (V) 127 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 41 SD, 25 MP 8: 77 M, 19 C, 17 L, 14 KD Avstod: 18 V Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 7 (Försvarsmaktens breda roll i samhället) 2. res. 10 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 77 M, 41 SD, 25 MP, 19 C, 18 V, 17 L 10: 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 8 (Statsflyget) 2. res. 11 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 77 M, 25 MP, 19 C, 18 V, 17 L, 14 KD 11: 41 SD Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Punkt 1 (Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer) 2. res. 1 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 76 M, 40 SD, 25 MP, 19 C, 18 V, 14 KD 1: 17 L Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer) 2. res. 2 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 1 M, 33 SD, 25 MP, 18 V, 2 L 2: 19 C Avstod: 76 M, 7 SD, 15 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - (M) samt och (båda L) anmälde att anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. TU4 Infrastruktur för framtiden Punkt 2 (Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela ) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 125 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 1 M, 24 MP, 18 V, 1 L 1: 76 M, 19 C, 16 L, 14 KD Avstod: 1 S, 41 SD, 1 MP Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - (M) och (L) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 5 (Globala lösningar) 2. res. 6 (MP, S, V) 146 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 M, 41 SD, 19 C, 17 L, 14 KD 6: 102 S, 1 M, 25 MP, 18 V Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 6 (Gränsöverskridande trafik) 2. res. 7 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 77 M, 41 SD, 25 MP, 19 C, 18 V, 14 KD 7: 17 L Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 11 (Ekonomiska planeringsramar –2029) 2. res. 14 (M) 3. res. 16 (C) 4. res. 17 (L) 5. res. 18 (KD) Förberedande votering 1: 17 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 19 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 77 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. 77 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 25 MP, 18 V 14: 77 M Avstod: 2 S, 41 SD, 19 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - Lawen Redar och (båda S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 12 (signalsystem – ERTMS) 2. res. 19 (SD, C, L, KD) 91 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 77 M, 25 MP, 18 V 19: 41 SD, 19 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 15 (Sverigeförhandlingen) 2. res. 24 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 24 MP, 18 V 24: 1 M, 41 SD Avstod: 76 M, 1 MP, 19 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 – (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 17 (Alternativ finansiering) 2. res. 30 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 25 MP 30: 18 V Avstod: 1 S, 77 M, 41 SD, 19 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 1 – (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv Punkt 1 (Anslag inom utgiftsområde 24) 2. res. 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 25 MP, 18 V, 1 L, 1 KD Avstod: 77 M, 19 C, 15 L, 13 KD Frånvarande: 11 S, 7 M, 7 SD, 3 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 1 - (L) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Kammaren biföll utskottets förslag. § 9 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Kammaren biföll utskottets förslag. betänkande 2016/17:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2016/17:1 delvis) 122 (M): Vi lever i en föränderlig värld. Så är det inte bara i . Runt om är det många saker och ting som händer. Globalisering och digitalisering är sådant som precis har tagit fart i världen och som kommer att förändra hur vi samordnar och hanterar vårt samhälle. Detta kommer att ställa höga och hårda krav på hur vi utvecklar vårt utbildningssystem för att se till att vi underlättar för omställning och möjliggör för människor att byta karriär. Det handlar om hur vi underlättar för människor att kompetensutveckla sig genom livet. Det handlar helt enkelt om att göra det möjligt för oss att jobba allt längre, när vi lever allt längre, på en arbetsmarknad som har allt högre tempo och som ställer allt högre krav. Därför har föreslagit att vi ska lansera ett omställningspaket för att göra det möjligt för fler att ta del av högre utbildning. har ett väldigt väl utbyggt utbildningssystem, men i realiteten används det knapert för att bidra till just kompetensutveckling och omställning. Primärt används det för att rusta människor tidigt i livet. Det är absolut bra att den möjligheten finns tillgänglig på det sätt som den gör i . Men det handlar också om att använda hela det utbildningssystem vi har för att se till att kompetensutveckla vår befolkning bättre. Det är en möjlighet som vi inte kan tacka nej till. har därför föreslagit ett omställningspaket. Vi vill se en rad förändringar för att möjliggöra för människor att studera även när de är lite äldre. Man kanske behöver kompetensutvecklas, eller man vill helt enkelt byta karriär för att orka jobba till eller till. Vi föreslår bland annat att fribeloppet ska höjas för att det ska vara möjligt att studera som man i viss utsträckning arbetar. För den som redan är etablerad på arbetsmarknaden blir det därmed en möjlighet att behålla en fot på arbetsmarknaden. Och man kan då åtminstone delvis finansiera sin egen kompetensutveckling genom att arbeta. Vi föreslår att vi ska utöka antalet studieveckor för den som är gammal för att möjliggöra för fler som har stora kostnader i livet att också ta studielån. Vi föreslår att den övre åldersgränsen för när man får ta studiemedel ska höjas till för att möjliggöra för fler att vidareutbilda sig senare i livet. Vi föreslår att tilläggslånet ska öka för dem som är för att fler som befinner sig i yrkeslivet ska kunna välja att komma tillbaka. Studiestöd, som vi debatterar , handlar i stor utsträckning om den studiesociala situationen för elever. Vi har ett väl utbyggt studiesystem och studiestödssystem, men det är framför allt riktat till de yngre eleverna. vill se till att vi använder hela systemet för att bättre möjliggöra omställning på arbetsmarknaden. Det är därför vi lägger fram de här förslagen. 123 (SD): Alla har bråttom till sina gruppmöten, så jag ska försöka fatta mig kort. Jag vill börja med att säga att vi ställer oss bakom vårt särskilda yttrande, men vi kommer inte att delta i beslutet i det här fallet. har valt att satsa extra. extra är mycket pengar. Det ska framför allt vara morotspengar. Vi tycker att det är lite tråkigt att väldigt mycket av det som finns i skolsystemet är tvingande eller pådyvlande metoder. De här 400 miljonerna är tänkta att gå till alla de studenter som väljer att fokusera på de områden där vi har brister – det handlar inte om lånedelen utan om bidragsdelen. Det finns stora brister inom vissa områden. Vi kan se att det finns brister, och vi kan se områden där det kommer att dyka upp stora brister. Därför väljer vi att lägga på extra. För studenter är i bidragsdelen kanske kraftigt avgörande för vilken linje de väljer att fokusera på. Framför allt om de står och väljer mellan två olika yrken kan de här pengarna vara det som avgör. Det är framför allt när det gäller yrkeshögskolor och utbildningar där vi ser att det finns stora brister som vi väljer att satsa på detta. Men, fru talman, är inte främmande för tanken att titta vidare på det här. Vi har ännu inte avsatt några pengar för detta när det gäller komvux och folkhögskolor. Det finns en anledning till det. Innan vi gör det måste det nämligen ske en översyn av folkhögskolor och komvux. Det, fru talman, är någonting som Statskontoret håller på med. De kommer att komma med en slutrapport när det gäller kvaliteten och likvärdigheten i fråga om de utbildningsalternativen. Därefter återkommer kanske med konkreta förslag om en möjlighet att utöka pengarna även för dem som läser på den nivån. 124 (C): behöver fler människor som arbetar allt längre. Vi behöver fler arbetade timmar för att få mer pengar till välfärden och mer resurser att dela på. För att lyckas med det behöver vi förlänga arbetslivet i båda ändar. Vi behöver göra så att människor snabbare kommer ut i arbete. Vi behöver få människor att arbeta längre. Men människor behöver också få möjlighet att ställa om mitt i livet för att de ska kunna göra detta. Vi kan se att svenska elever påbörjar studierna allt senare i livet. Vi har också en dålig matchning på arbetsmarknaden. Då behövs det bra och flexibla studiemedel som möjliggör för människor att ställa om mitt i livet. Det är också viktigt att vi följer de satsningar som även gör när det gäller yrkeshögskola och yrkesvux för att ge människor möjligheten att göra detta. vill att det ska göras en lite bredare översyn av studiemedlen för att man ska få en ökad flexibilitet i systemet. Det handlar framför allt om att öka genomströmningen, att stimulera människor så att de går igenom utbildningarna snabbare. Men det handlar också om att människor som är i behov av en lägre studietakt – de kanske har gått på gymnasiesärskola eller är deltidssjukskrivna – ska få möjlighet att få en utbildning som leder till arbete och att de ska få möjlighet att utbilda sig även högre upp i åldrarna. När det gäller utbildningarna är det viktigt att vi stärker kopplingen till arbetsmarknaden och ökar flexibiliteten.