prot · H40911 · 2016-09-29 00:00:00 — Socialdemokraterna vill gärna ge bilden av att de är ett parti som värnar välfärden, men när det kommer till kritan är det ju bidragen som de verkligen satsar på. Så var det också i opposition. försöker ge bilden att man var ansvarsfull och att den dåvarande borgerliga regeringen lånade pengar för att finansiera skattesänkningar. Vi har haft den här debatten så , och jag får aldrig något vettigt svar – eller åtminstone ett erkännande från finansministern att hon föreslog nästan exakt lika stora satsningar som alliansregeringen gjorde. Hade varit finansminister 2014 hade underskottet varit 64 miljarder i stället för 70 miljarder. I grunden var vi överens om att vi skulle stimulera ekonomin då. Skillnaden var att vi ville belåna staten 2013 och 2014 för att kunna stimulera ekonomin genom skattesänkningar, medan ville göra det på det sätt hon alltid vill göra, nämligen genom bidragshöjningar. När om kan läsa budget kommer hon där att kunna se – det vet hon i och för sig redan eftersom det redan har varit ett pressutspel om den – att vi föreslår 16 miljarder mer i sparande . Det innebär att det budget inte råder någon som helst tvekan om att slösarpartiet i det här dramat är Socialdemokraterna. Det som är särskilt häpnadsväckande är just att det är en fantastisk högkonjunktur och en hög efterfrågan. Det är just nu som borde spara, men det är just nu som finansministern slösar genom framför allt bidragshöjningar. Det är allvarligt inte bara därför att det äventyrar offentliga finanser. Apropå IMF:s rapport är det som är intressant med den och det som gör att IMF skiljer sig från svenska oberoende bedömare, som och , att IMF har ett längre perspektiv. När IMF tittar på hur har skött sina offentliga finanser går de längre tillbaka i tiden, det vill säga då Alliansen styrde, medan och tittar på här och . Som Finanspolitiska rådets ordförande säger för regeringen en obalanserad politik. Det är inte bara allvarligt att finansministern äventyrar offentliga finanser. Det är minst lika allvarligt att hon för en politik som handlar om att öka bidragen, därför att det som då händer är att det inte kommer att löna sig att arbeta. Under det knappa år som finansministern har kunnat påverka politiken har incitamenten, drivkrafterna, för arbete kraftigt sjunkit för vanligt folk. Det gör att man är arbetslös längre; där är forskningen väldigt tydlig. Man söker färre jobb. Man blir mer kräsen vid valet av jobb. Framför allt fastnar människor, därför att det är jobbigt att vara i utanförskap. Om man då dessutom känner att det inte lönar sig att ta ett jobb är det många som fastnar i depression och inte orkar ta sig tillbaka in på arbetsmarknaden. Det här är effekterna av politik, och vi ser dem nu tydligt. Det blir fler i utanförskap, och kostnaderna för bidragen ökar. 145 (M): Jag skulle vilja gå igen och krisen som vi hade då. Alliansen hade väldigt stora överskott i budgeten, och vi jobbade upp dem efter hand. var ekonomin väldigt stark. Vi kommer ihåg hur det var . Allt såg jättebra ut och alla siffror pekade åt rätt håll, men bara senare var vi inne i en riktigt djup kris. Men då fanns det muskler. Vi hade stora överskott i budgeten, och räntan låg på normalnivå. Vi kunde då satsa pengar för att ta oss ur krisen och framför allt hålla kommunernas välfärd under armarna så att den inte skulle falla ihop när skatteintäkterna föll. har vi underskott i statsbudgeten, och vi har minusränta. Vi har inga muskler över huvud taget. I detta läge lånar regeringen till att höja olika bidrag och ersättningar. Vad gör regeringen? Vad tänker göra om det skulle bli en ny global ekonomisk oro? Det är ju ingen brist på hot. Finansministern redovisade själv för finansutskottet så sent som att det finns stora risker och stora hot. Men det finns ingen beredskap. Vi moderater ser risken, och vi lägger fram en budget i balans . Trots det ger vi mer pengar till välfärden än vad regeringen gör. Vi ger 60 miljarder till välfärden, regeringen ger 40 miljarder. Ni lånar till bidrag. Vi lägger pengarna på välfärden. En av de saker som vi sparar in på är byggsubventionerna. sa alldeles att om vi drar in dem kommer man att sluta bygga, att det kommer att slå mot byggandet. redovisade i frågestunden att vi nästan har ett nytt rekord i byggande – utan subventioner, för de har inte trätt i kraft och börjat verka . Trots det har vi alltså ett rekordstort byggande. Det finns ingen risk alls med att ta bort byggsubventionerna. Det kommer att byggas på precis som vanligt. Som sagt: spelar roulett med den svenska ekonomin genom att inte ha någon beredskap. Jag skulle vilja ha en kommentar till det. 146 (M): Tack så mycket, finansministern och övriga debattdeltagare! Under finansministerns förra inlägg lät det bitvis som att i och för sig var en hyvens kille men att mer eller mindre allting Alliansen hade gjort under sina år var fel när det gäller arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken. Sedan hyllade hon resultaten av alliansbudgetarna. Vi kan dividera om ifall det är nio eller av alliansbudgetar; likväl är det nästan av allianspolitik. Jag får inte riktigt ihop det. Tycker hon att de insatser som gjordes var bra eller dåliga? Om de nu var så dåliga, exempelvis jobbskatteavdraget, har hon då en intention att avskaffa dem? kan det låta så. Men i regeringens budget ligger den typen av satsningar kvar och beskrivs till och med som något positivt som bidrar till ökad sysselsättning, vilket inte alltid är den bild man får när man lyssnar på finansministern. Självfallet ska man vara stolt över att det går bra för . Det finns all anledning för finansministern att vara stolt och glad över att vi i har en urstark ekonomi, att vi har en stark och god konkurrenskraft, men det är någonting som vilar på vad vi har gjort tidigare. Det säger väldigt lite om vart vi är på väg. Om vi då i stället tittar framåt kan vi läsa i regeringens egen budget att man prognostiserar för fler i utanförskap. bekräftar att arbetskraftsdeltagandet väntas sjunka framöver på grund av att det saknas betydande reformer för att få fler människor i arbete. , – vi kan rada upp en lång rad instanser som är oroliga för framtiden även om det har gått bra för tidigare. Jobbskatteavdraget gav betydande effekter som de samlade intäkterna till offentlig sektor steg med 91 miljarder under alliansåren. Det finns all anledning att fortsätta att genomföra reformer. 147 Finansminister (S): Låt mig påpeka att när talar om 60 miljarder mer till välfärden talar de om pengarna de ger men är tysta om pengarna de tar. Räknar man med de pengar som Alliansen tar från kommunerna slutar det på en minussumma. Till exempel behöver kommunbonusen på 7,5 miljard räknas bort. Även en rad fördyringar för kommunerna blir resultatet av politik, vilket gör att det hamnar på minussidan. Inte minst skulle det bli en katastrof för kommunerna när man halverar våra välfärdsmiljarder. Kommunerna fick 10 miljarder , vilket nu vill halvera. Tusentals människor runt om i landet riskerar att behöva sägas upp om politik blir verklighet. Det är tur för alla barn i skolan och förskolan och för våra äldre som är beroende av välfärden att den inte kommer att bli det. säger att vi lånar till bidrag. Låt mig påpeka att statens budget går med plus. Då är det kanske lite svårt att hävda att vi lånar till reformerna. säger att vi höjer skatten, vilket ökar utanförskapet och gör folk deprimerade. Den inkomstskattehöjning regeringen gör är avtrappningen av jobbskatteavdraget för människor som tjänar över 50 000. Jag är inte helt övertygad om att denna skatteförändring ökar utanförskapet. Jag ställde en fråga i förra interpellationsdebatten som jag fortfarande inte har fått svar på. har debatterat och uttryckt hur förskräcklig denna höjning är. Innebär det att de i sin budgetmotion kommer att föreslå att avtrappningen tas bort och därmed sänker min skatt med ? 148 (M): Jag förstår att finansministern är nyfiken på budget. Men hon får ha is i magen, för den kommer om . Då kommer hon att få svar på alla sina frågor. Debatten handlar om att vi har en finansminister som lånar till bidragshöjningar, även om hon försöker att få det att framstå som något annat. Staten går med underskott, och vi borde spara och samla i ladorna så att vi kan möta nästa lågkonjunktur. Men regeringen väljer att spendera mer pengar än man borde, och man får kritik från nästan alla oberoende experter. Det man framför allt gör för dessa lånade pengar är att satsa på högre bidrag så att det inte lönar sig att arbeta. fick ett vårdbiträde 6 000–extra av att jobba kontra att gå på a-kassa. Det har sjunkit till runt . Vi har fått en situation där en arbetslös advokat kan få mer i bidrag för att inte jobba än vad den 19-åriga servitrisen får i lön för att gå upp och jobba och slita . Detta bygger ett samhälle som kommer att skapa ett enormt bidragsberoende. Man föder en kultur av bidragsberoende och en känsla av att man inte behöver bidra. Det kommer att få allvarliga konsekvenser, särskilt mot bakgrund av att vi har en jättelik integrationsutmaning med människor som har kommit som flyktingar till och som vi vet kommer att få det tufft att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden. måste vi se till att det lönar sig bättre att arbeta, och vi måste spara till den dag då det blir lågkonjunktur. gör precis det motsatta. Hon lånar mer pengar än hon borde, och hon satsar dem på att höja bidragen så att det lönar sig sämre att arbeta. Det är precis fel väg för . 149 Finansminister (S): Nej, , staten går inte med underskott. får läsa på lite. Staten går med överskott. Nej, alla externa experter kritiserar inte regeringen. Tvärtom har vi fått ett stort erkännande av IMF, inte för den politik som har förts tidigare utan för just den politik som förs här och . IMF menar att det är en väl avvägd politik och att regeringens sätt att hantera kostnaderna för den stora asylinvandringen som vi hade är helt rätt. Tror man att asylsituationen inte påverkar statsfinanserna eller sysselsättningsgraden verkar man inte ha någon verklighetsanknytning och förstå vad som har hänt. Det är fler människor per capita som har sökt asyl i än i något annat land i EU. Detta har regeringen hanterat, och vi kommer givetvis fortsätta att hantera denna situation. Men självklart påverkar det statsfinanserna i närtid. Regeringen hanterar det på ett sätt som får ett stort erkännande av IMF . Vi har givetvis en annan politik än . är ett parti som vill sänka skatten för dem som tjänar mest. kan inte svara på om han vill ge mig en skattesänkning på 26 000 eller inte. Men eftersom han så här i kammaren har sagt att han tycker att det är dåligt att vi har höjt skatten för mig med 26 000 utgår jag från att han nu vill sänka min skatt med 26 000. Här har vi olika ingångar. Ska människor som jag som har bra inkomster vara med och bidra mer till välfärden, till en bra skola och förskola, en fungerande sjukvård och en trygg äldreomsorg? Och inte minst, ska vi vara med och bidra till att våra ungdomar som väntar på att få ett jobb, på att börja plugga och på att kunna flytta hemifrån får den möjligheten? Jag är gärna med och bidrar mer till det, och jag vet att det är en bättre politik för att bygga starkt än att sänka min skatt med 26 000. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellationerna 2015/16:783 och 784 om uppräkning av brytpunkt för statlig inkomstskatt 150 Finansminister (S): har frågat mig vilket stöd jag har för att höjda marginalskatter har något annat än negativa effekter på samhällsekonomin samt varför jag väljer att genomföra höjningar av de skatter som är absolut mest skadliga för ekonomin. har också frågat mig om jag anser att jobbskatteavdraget har varit verkningslöst, på vilka omständigheter och fakta jag baserar detta påstående och om jag överväger att sänka jobbskatteavdragen. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser, en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer och sjunkande resultat i . För att genomföra angelägna satsningar som bland annat bidrar till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet krävs att skatten höjs. Vad gäller till exempel jobbskatteavdraget fick personer med miljoninkomster tidigare mer än i jobbskatteavdrag. Regeringen anser att det finns bättre sätt att använda de pengarna. Högre skatt för dem som har relativt höga inkomster ger både nödvändiga skatteintäkter och god fördelningsprofil. Vidare är det inte bara skatter som påverkar antalet arbetade timmar och samhällsekonomin. har den högsta sysselsättningsgraden i EU. En viktig förutsättning för detta är tillgången till barn- och äldreomsorg. Fortsatta investeringar i välfärden är nödvändiga för att både kvinnor och män ska få möjlighet att arbeta heltid, vilket ökar den ekonomiska jämställdheten. En bättre äldreomsorg och högre kvalitet i barnomsorgen är inte bara en fråga om en trygg ålderdom respektive barndom utan kan även minska antalet personer som slutar arbeta eller går ned i arbetstid för att ta hand om närstående. Även satsningar på till exempel ett ökat bostadsbyggande och infrastruktur bidrar till ökad sysselsättning. Regeringen har inga ytterligare förslag på inkomstskatteområdet än de som presenterats i samband med budgetpropositionen . 151 (M): Alliansen sänkte skatten för vanligt folk som jobbar med nästan . Syftet med det var att det ska löna sig bättre att arbeta. Det ska vara skillnad mellan att gå till jobbet och jobba och slita och att leva på bidrag. Detta är tydligt förankrat i forskningen. och var överens om att de jobbskatteavdrag som den förra regeringen genomförde skulle ge ungefär 180 000 fler jobb, när man tar bort effekterna av högkonjunktur och lågkonjunktur. Det är också starkt förankrat i vetenskapliga studier att ju lägre skatt man har på sitt arbete, desto större drivkraft har man att jobba i stället för att gå på bidrag, vilket minskar arbetslösheten och ökar sysselsättningen. I strid med allt vad experter säger kommer finansministern och påstår att denna politik inte har haft någon effekt över huvud taget. Hennes argument är: Titta, det var så hög arbetslöshet när Alliansen styrde. Det är som om finansministern inte vet skillnaden mellan högkonjunktur och lågkonjunktur. Vi hade en av de värsta globala kriserna sedan under så gott som hela den förra mandatperioden och delar av den förrförra mandatperioden. Det var en av de värsta globala kriserna i modern historia. Det är klart att arbetslösheten var högre då. Det som är intressant är det man kallar jämviktsarbetslöshet, alltså när man tar bort effekten av högkonjunktur och lågkonjunktur. I finansministerns egen budget konstateras att jämviktsarbetslösheten minskade under Alliansens tid vid makten. Trots krisen minskade alltså både arbetslösheten och den strukturella arbetslösheten, det vill säga när man tar bort effekten av högkonjunktur och lågkonjunktur. Ändå säger finansministern gång på gång att den politiken inte gav någon effekt. Jag tror att finansministern till och med har sagt att jobbskatteavdraget var pengar i sjön. Då har jag en enkel liten fråga: Vad har hon för stöd för det påståendet? Alla experter talar emot henne. All forskning talar emot henne. Jag förstår att finansministern inte vill sänka skatten. Jag har respekt för att hon har en socialistisk ideologisk utgångspunkt och hellre vill höja skatterna, men hon kan inte komma och påstå att effekterna av politiken var något annat än de faktiskt var och som expertisen konstaterade. Det är oseriöst. Därför tycker jag att vi borde få ett tydligt svar från . Står hon fast vid de uttalanden hon har gjort gång på gång i debatter här i och i tv-debatter och där hon sagt att jobbskatteavdraget är verkningslöst? Står hon fast vid det, eller tar hon avstånd från det? Om hon står fast vid det, vad har hon för stöd för detta påstående? Presentera det, ! Du kanske till och med får om du gör det. 152 Finansminister (S): Jag kan inte påminna mig att jag har sagt att jobbskatteavdraget är pengar i sjön. kanske vill vara vänlig och komma med korrekta citat. Det är svårt att bemöta saker som jag inte uppfattar att jag har sagt. Jag kan inte påminna mig att jag har sagt att det är pengar i sjön. Jag skulle gärna vilja ha citatet. 153 (M): vet mycket väl att hon har sagt att jobbskatteavdraget är verkningslöst. Jag tror att hon sa det så sent som i budgetdebatten med ekonomiskpolitiska talesperson . Hon kritiserade att föreslår ytterligare skattesänkningar för dem med lägst inkomster så att det ska löna sig bättre att arbeta och påpekade då att jobbskatteavdragen är helt verkningslösa. Vi kan debattera här vad du har sagt och inte sagt, , men om du hävdar att du inte har påstått det, kan du då gå upp i talarstolen och tydligt ta avstånd från idén att jobbskatteavdragen är verkningslösa? Kan finansministern gå upp och hålla med , och alla seriösa, oberoende ekonomiska bedömare om att jobbskatteavdraget har skapat en sisådär 180 000 fler jobb? Om hon kan göra det ska vi inte ha denna debatt mer, utan då ska vi vara nöjda och glada över hennes svar. Problemet är att hon gång på gång kommer med felaktiga påståenden som ger ett oprofessionellt intryck och som helt enkelt inte stämmer. Låt oss inte diskutera vad finansministern har sagt eller inte sagt. har finansministern chansen att gå upp och konstatera att jobbskatteavdragen hade en positiv sysselsättningseffekt. Om hon inte kan göra det får vi anta att hon faktiskt anser att de var verkningslösa. Ge ett klart svar , tack! 154 (M): Först vill jag bara ställa en liten ordningsfråga till finansministern. påstår hon att statens budget går med plus, men i tidigare inlägg sa hon att budgeten kommer att vara i balans 2018. Båda delarna kan inte vara sanna . Sanningen är att den samlade statsbudgeten går med underskott i Socialdemokraternas och regeringens budget. Det är därför vi vill visa på ett alternativ till den och att vi når balans direkt 2017. När det gäller skattetrycket på hög- och låginkomsttagare kunde vi i Alliansen, när vi tillträdde 2006, konstatera att framför allt låg- och medelinkomsttagarna i betalade i särklass världens högsta skatter. Det gjorde även höginkomsttagarna, men det var ett stort problem att en så stor del av den arbetsföra befolkningen betalade världens högsta skatter. Därför införde vi jobbskatteavdraget, och det gjorde faktiskt att de svenska låg- och medelinkomsttagarna kom ned en bit. Det blev lite rimligare i förhållande till vår omvärld och andra länder när det gäller låg- och medelinkomsttagare. Däremot fortsatte de svenska höginkomsttagarna att betala världens högsta skatter även under Alliansen. Värnskatten låg kvar, och den statliga skatten låg kvar. Det fanns dessutom ett tak för hur mycket man kunde få i jobbskatteavdrag. Sanningen är att Alliansen sänkte det relativa skattetrycket för dem som hade låga och normala inkomster i förhållande till omvärlden, medan höginkomsttagarna fortsatte att betala världens högsta skatter. Det finns en gräns för hur mycket skatt man kan ta ut av människor med högre inkomster innan de inte ser någon mening med att vare sig utbilda sig eller ta risker, jobba hårt och ta ansvarsfulla jobb. Då finns en stor risk att de i stället söker dessa jobb i andra länder och att kompetens försvinner från . Även finansministern, med sin bakgrund i skatteförvaltning och liknande, borde inse att det inte fungerar. Det är ren populism att så fort man ska göra något höja skatten lite för dem som har höga inkomster och säga: De kan gott bidra till välfärden. Sanningen är att höginkomsttagarna i bidrar extremt mycket till den svenska välfärden . Det finns en gräns när det börjar skada hela funktionssättet på den svenska arbetsmarknaden och viljan att ta risker, anstränga sig och utbilda sig. Vi är väldigt nära den gränsen . talade lite raljant om sin egen höjda skatt på 26 000. Det är lätt att raljera om sådana summor när man har den inkomst som har som finansminister. Det är kanske inte lika lätt att raljera över det när man har en mer normal inkomst på 30 000−35 och får höjd skatt. Man har kanske anpassat sin levnadsstandard och sitt boende och så vidare, kanske i , efter en viss nivå på skatten. Om man då får lite påökt och får höjd marginalskatt är det kanske inte lika lätt att raljera över det så som gör. Jag måste säga en sak till. sa att asylsituationen naturligtvis påverkar statsfinanserna. Ja, det är klart att den gör, precis på samma sätt som lågkonjunkturen påverkade arbetslösheten under Alliansens tid. Men det vill inte låtsas om över huvud taget när hon talar om att arbetslösheten ökade under Alliansens tid. Det finns inte något som helst erkännande av att en global djup lågkonjunktur, kanske den värsta , över huvud taget påverkade arbetslösheten i . Jag tycker faktiskt att det är en lite låg debatteknik. Om asylsituationen påverkar statsfinanserna, vilket vi självklart vet att den gör, påverkade också lågkonjunkturen arbetslösheten. Återigen: Det är väldigt lätt att ta åt sig äran för saker och ting, och gör det igen. gäller det migrationspolitiken, att det är regeringen som tar ansvar och som har lagt fram reformer. Det var en överenskommelse mellan regeringen och Alliansen – glöm inte det! Det var vi som var med och tog ansvar för migrationskrisen. 155 Finansminister (S): sa att det inte är så lätt för någon som har 30 000–35 000 att få en skattehöjning på 26 000. Det är heller inte så att vi har höjt skatten för någon som har 30 000–35 000, utan det är för personer som har inkomster över 50 000 som vi trappar av jobbskatteavdraget. För att få en skattehöjning på 26 000 ska man ha miljoninkomster. Vi har inte höjt inkomstskatterna för någon med 30 000–35 000. Det är helt korrekt att finanskrisen självfallet har påverkat både det offentligfinansiella sparandet och arbetslösheten . Jag har aldrig försökt göra gällande något annat. Min kritik handlar framför allt om att jag inte tycker att man borde ha fortsatt att låna till skattesänkningar när konjunkturen repade sig. Jag skulle också ha velat ha en annan mix av åtgärder. Man borde i stället ha satsat mer på arbetslöshetsbekämpning än vad man gjorde så att arbetslösheten skulle ha blivit lägre än den var. Det är helt korrekt att vi har fått stöd av för omläggningen av migrationspolitiken. Det är bra, och det visar på svensk politiks styrka. Däremot visar det inte på svensk politiks styrka när hävdar att jag har sagt att jobbskatteavdraget är verkningslöst. Jag kan inte påminna mig om att jag har sagt det, och innan upprepar detta föreslår jag att han kommer med ett korrekt citat. Det är väldigt svårt att stå i talarstolen och bemöta påståenden om vad man har sagt som jag tror saknar grund. Jag brukar säga att jobbskatteavdragen inte har haft de effekter som man hade hoppats på. Jag hoppas verkligen att jobbskatteavdragen har några jobbeffekter, givet hur dyra de är. Däremot är jobbskatteavdrag ett väldigt dyrt och ineffektivt sätt att försöka få upp sysselsättningen. Vi vill jobba med mer effektiva åtgärder. Det är därför vi inte föreslår några jobbskatteavdrag. Vi föreslår i stället andra åtgärder för att få upp sysselsättningen och få ned arbetslösheten. Vi satsar inte minst på utbildning men också på särskilda insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden. Kostnadseffektivitet är någonting som driver den här regeringen. Avslutningsvis ska jag säga något om skillnaden mellan staten och det offentliga. Staten går med plus. Däremot går kommunerna med minus. Statens budget går redan nu med plus. Däremot drar kommunerna och ålderspensionssystemet ned det offentligfinansiella sparandet. Det är alltså hela det offentligfinansiella sparandet som når balans 2018. Däremot går staten med plus . 156 (M): Det är väl inte annat än att jag får återkomma med exakt återgivna citat till finansministern i ännu en interpellationsdebatt.