prot · H30961 · 2016-02-02 00:00:00 — Jag vill också påminna om att jag i en skriftlig fråga till ministern lyfte fram de farhågor som tyvärr har besannats. Då var svaret att gör allt de kan för att klara sitt uppdrag. Hur kan ministern då vinnlägga sig om att få bekräftat att de kommer att göra det ? Landsbygdsministerns svar på frågan om en eventuell kompensation, som man kan läsa i svaret, är tyvärr också missledande, för ministern skriver följande i svaret: ”När det gäller frågan om kompensation till lantbrukarna på grund av att utbetalningarna inte görs så saknas stöd för att sådan kompensation ska utgå eftersom utbetalningarna genomförs inom de tidsramar som föreskrivs i EU-reglerna.” Men det som är intressant är ju inte om det krävs en kompensation utan om det är möjligt att utge en kompensation. Jag kan inte överblicka om det finns några hinder för att det skulle kunna ske frivilligt, men jag tycker att det borde kunna ske om det sker med inhemska medel. Allt handlar ju om prioriteringar, att hålla löften och ge stabila ekonomiska förutsättningar för det svenska jordbruket. Nåväl, nu när regelverken och kontrollsystemen finns på plats för de nya stöden bör det kunna gå att tidigarelägga utbetalningarna jämfört med , då de stora och sena reformerna genomfördes. Som har nämnts i svaret, och som jag nämnde i min interpellation, kan EU:s medlemsländer, enligt EU-förordningen 1306/2013, artikel 75, redan från betala ut ett förskott på av landsbygdsstöden och av direktstöden. Ministern nämner i svaret men inte mer konkret hur han vill driva på för att man ska kunna tidigarelägga utbetalningarna av förskotten i enlighet med de möjligheter som EU-förordningen anger. 52 (L): Det här är en av de åtgärder som vi liberaler tyckte kunde vara rimliga när vi började diskutera mjölkkrisen . Vi ställde oss inte bakom att vi skulle stödköpa mjölkprodukter på EU-nivå. Men det här var ändå något som fanns med i bilden, även om vi i ett större sammanhang kan tycka att detta med EU-stöd kanske är någonting som vi behöver avveckla . Ministern pratar här om kortsiktigt och långsiktigt. Det är klart att detta är kortsiktigt, men för den enskilda individen kanske det handlar om att överleva och kunna få nytta av långsiktigheten. När det gäller livsmedelsstrategin, som ministern nämner, tycker vi från Liberalernas sida att det är oerhört viktigt att den kommer fram. Det var med lite förvåning som jag, när jag ställde frågan här , fick svaret att den är senarelagd till juni. Det var ingenting som jag trodde när jag ställde frågan, så det blev som en liten nyhet. Så är det . ställer man ju mer eller mindre retoriska frågor, men det här var tydligen en riktig fråga. Livsmedelsstrategin tycker vi också är viktig. Men den tycker jag inte hör hemma här, för den har fokus på konkurrenskraft, konsumentperspektiv, att ta till vara svenska mervärden och att regelförenkla. Det är på , men handlar det om de utbetalningar som är aktuella 2015 och 2016. Det har utbetalats stora summor, och har säkert gjort väldigt mycket arbete. Men till syvende och sist handlar det om enskilda lantbruksföretagare. Om de inte får ersättning råkar deras företag i problem. Det är egentligen där problemet ligger. 53 (S): Vi kan konstatera att det definitivt inte är acceptabelt att man ska behöva vänta så länge på sina pengar och sina stödpengar till jordbruket. Som har sagts här tidigare i kammaren är det i längsta laget att behöva vänta på sin lön . Det är klart att det bästa hade varit om man hade gjort rätt från början. Det är alltid enklast om man gör rätt från början. Om programmet hade varit inlämnat , om det hade varit väl genomarbetat och om man inte hade fått tillbaka de 333 frågorna från EU, som var tvungna att besvaras, hade det varit det allra bästa. är det inte så. Vi har hört tidigare vad det beror på. Det beror bland annat på att man lämnade in programmet för sent och att man inte hade gjort sin läxa när man lämnade in det. Det som vi hör nu är till exempel att säger att behövde få mer resurser för att lösa detta. Ja, vi har ju regerat med en alliansbudget. Alliansen hade inte mer pengar till . Det har vi nu i den nya budgeten, så att får resurser. kunde inte börja jobba med reformen förrän man visste hur programmet skulle se ut. kunde man inte börja med stödsystemsutbetalningarna. Hur skulle de se ut? Det finns alltså många att skuldbelägga i detta, kan man tycka. berättar att vi ska försöka få ut pengar mycket tidigare, åtminstone . Vad jag förstår gör man vad man kan. Och enligt vad jag kan läsa mig till är det fullt möjligt att göra det. Jag är helt övertygad om att vi kommer att kunna betala ut medel tidigare. Men, som sagt, jag tycker inte – och jag vet att landsbygdsministern inte heller tycker det – att det är acceptabelt att man ska vänta så länge på sina pengar. Allra värst har det klart varit för dem som är mjölkbönder. Där gjorde en prioritering. Man prioriterade mjölkbönderna först. Och, som landsbygdsministern också sa, man betalade ut mycket pengar så fort som möjligt för att klara detta. Men jag håller med om att vi inte kan ha det så här fortsättningsvis. Det är därför landsbygdsministern och nu har kallat till möten för alla de politiska partierna. Det handlar om att börja arbeta med CAP 2021 för att vi inte ska hamna i denna situation igen. Det tror jag är väldigt viktigt. 54 Statsrådet (S): tyckte att jag talade högt. säger han att han inte hörde något. Jag har inte förmåga att tala högre än så. Jag ska upprepa vad jag sa. 7 av 9 miljarder betalades ut och . 1 miljard av kompensationsstödet betalades ut . Det kommer att bli en del slutbetalningar och . Vi kommer att se till att man gör extra tidiga utbetalningar av stöd. Jag följer den frågan väldigt noga på och har också dialog med kommissionärerna kring att man får göra det. Jag talade också om konkurrenskraft och de insatser som regeringen har gjort för att öka konkurrenskraften. Bland annat handlar det om att återställa. och den förra regeringen minskade dieselskattereduktionen, som har en jättestor betydelse för lantbruket. Vi höjer den från till 1,70. Det är en kostnad på 900 miljoner . Jag glömde att säga en sak. Norrlandsstödet, som man inte har utnyttjat fullt ut eller 1998, tror jag, har också kompenserats fullt ut. Vi har gått in för att göra stora satsningar på export med mera. Det var ungefär det jag sa. 500 miljoner i kreditgarantier är inga likvida medel. Det är kreditgarantier. Bland annat de solvensregler som finns gjorde att det här inte var något alternativ. Det avfärdades också av näringen och bankerna. Det är ingenting att köra igenom. Jo, de varierar. Det är 28 länder. Jag vill säga så här: Av de 28 är vi bland dem som ligger bäst till. Vi ligger inte allra bäst till, men det finns många länder som har väldigt stora problem med det här. Vi ligger ganska bra till, men det är inte nog bra. Det är därför vi ska försöka göra extra tidiga utbetalningar . Att kompensera med ränteutbetalningar och sådana saker skulle vara i strid med de statsstödsregler som finns. Det är ingenting som vi ska försätta landet i, att göra utbetalningar som är i strid med de statsstödsregler som finns. Sedan vänder jag mig till . Jag missade att svara på en av dina frågor som du hade i ditt första inlägg. Kontrollresultaten kommuniceras direkt till lantbrukarna. Det som händer är att effekterna i avvikelserna beräknas, det vill säga man tar fram hur stora avdrag som ska göras beroende på hur stora felen är. Sedan gäller det livsmedelsstrategin. Jo, den försenas . Det är inte bra. Men jag vill ändå säga att alliansregeringen försenade den nationella livsmedelsstrategin med . I den här kammaren väckte mitt parti faktiskt motioner i rad om att vi måste ta fram en nationell livsmedelsstrategi. Det avslogs, avslogs och avslogs. Men jag är väldigt glad över att alla partier nu inser vikten av att vi tar fram en nationell livsmedelsstrategi. Den är så viktig att vi inte ska slarva fram den. Där måste vi ha en nära dialog mellan partierna, så att det inte igen blir partipolitisk prestige. En nationell livsmedelsstrategi är faktiskt värd en samling i det här landet. 55 (C): Tack för debatten, statsrådet! Jag förutsätter att statsrådet tar debatten på allvar och vänder på alla stenar som finns att vända på för att lösa den synnerligen akuta likviditetssituation som många företagare befinner sig i. Det handlar till exempel om att på allvar titta på frågan om att göra en större delutbetalning innan dessa kontroller är slutförda. Det är alltså en möjlighet att lösa en akut situation för riktigt många företagare som finns just . Till det vill jag lägga, herr talman, att statsrådet var förnämlig på att räkna upp en stor mängd saker som är genomförda. Många av de sakerna genomfördes av den regering som jag var en del av. Andra saker glömde statsrådet att tala om, till exempel att han har varit med om att dubbla ungdomsarbetsgivaravgiften, vilket fördyrar för de företagare som har ungdomar i sin verksamhet. Det är många gröna företag som har just ungdomar i sin verksamhet. Det är ungdomar som dessutom behöver och vill ha jobb. Till det ska läggas att jag inte har fått något svar på min först framställda fråga, nämligen hur statsrådet avser att säkerställa att den tidigareläggning av stöd som statsrådet pratar mycket och länge om blir verklighet och när ett sådant besked kan komma. 56 (SD): Det är glädjande att ministern vill snabba utbetalningar, även om vi inte vet hur det ser ut och hur det kan se ut eftersom ministern inte har preciserat mycket mer än det. Jag kan även konstatera att ministern inte är beredd att kompensera de bönder som tvingas vänta orimligt länge på stöden. Det tror jag att vi är ganska klara över i lokalen . Jag tycker att det är synd. Jag tror att det är mer än rimligt att man skulle kunna se över någon form av kompensation i det här fallet. Här i finns vi politiker samlade, män och kvinnor med olika bakgrund och olika värderingar. Vi är folkvalda representanter för det svenska folket genom våra politiska partier. Som folkvalda är det vårt ansvar att arbeta för det vi tror är landets bästa utifrån det handslag som vi har fått från våra väljare när de har lagt sin röst på oss. Mitt handslag eller handslag handlar om att ta strid för en vettig landsbygdspolitik, vilket involverar sådant som att verka för öppna och levande landskap, ett livskraftigt svenskt jordbruk och en tryggad livsmedelsförsörjning. Med detta sagt måste jag säga att det är skamligt hur vi i behandlar våra bönder. Svenska bönder konkurrerar med andra europeiska lantbrukare men måste följa ett regelverk med tuffare djurlagstiftning, hårdare miljölagstiftning och högre skatt på diesel och arbete, till exempel. Att de dessutom får vänta i upp till på att få sin slututbetalning av EU-ersättningar är knappast något som bidrar till framtidstro eller en bättre lönsamhet. Vad som i slutändan sker är att våra bönder lägger ned sina verksamheter och att importen av mat från andra länder med lägre ambitioner vad gäller djurskydd och miljö tyvärr ökar. Detta är inte bara naivt. Det är också ytterst idiotiskt. Men det är kanske ett naturligt utslag av de politiska misslyckandena i och ytterst ett resultat av att många viktiga beslut snarare styrs av aktivister med liten eller ingen verklighetsförankring. Det vi nu tyvärr ser är en svensk landsbygd stadd i dramatisk förändring, med människor av kött och blod som betalar ett alltför högt pris socialt, psykiskt och ekonomiskt. 57 (S): Jag skulle vilja påstå att om det är några som tar den här diskussionen och bönderna på allvar så är det Socialdemokraterna, och det tycker jag att vi har visat ganska väl. Vi har fortsatt arbeta med det nationella skogsprogrammet. Vi har börjat jobba med en livsmedelsstrategi som alla partier är helt överens om att vi ska ha, vilket vi är mycket glada för. Precis som landsbygdsministern sa tidigare är det klart att den hade kunnat vara färdig för om man hade varit beredd att göra det tidigare. Det är väl inte så att den här krisen uppstår precis när man byter regering. Den här krisen och hur det ser ut för våra bönder i började längre tillbaka i tiden. Vi kommer att göra allt som står i vår makt för att försöka underlätta och se till att våra bönder får vettiga villkor och givetvis också titta på konkurrensför- och nackdelar för . Men det är klart, vi kommer aldrig att tulla på djurskyddet och sådana viktiga frågor. Där är vi stenhårda. Vi vill ha ett starkt djurskydd i , och vi tror att det är en konkurrensfördel för att vi har det. Som jag sa tidigare: Det är inte acceptabelt att bönderna får vänta på sin lön. Så kan vi inte ha det. Just därför har vi börjat arbeta med CAP 2021, så att de inte ska råka ut för detta till, och dessutom betalas stöd ut tidigare. Det är vi helt övertygade om att vi kommer att lyckas med. 58 Statsrådet (S): vill att jag vänder på alla stenar. Ja, jag vänder på alla stenar, och jag hoppas också att kan vara med och vända på stenar kring det här. Givetvis måste vi göra det inom ramen för regelverk som finns för den gemensamma jordbrukspolitiken. Jag vet att som är statsråd emeritus hade problem med finanserna. Men det är lite lättare , för har vi faktiskt en finansminister som tror på svenskt produktionsjordbruk. Vi har fått in hundratals miljoner i budgeten för att stärka upp det svenska jordbrukets konkurrenskraft, och jag har räknat upp dem tidigare, både med hög röst och lite lägre röst. Jag hoppas att har hört något av det, annars är jag beredd att överlämna det skriftligt. Det finns ju också i protokollet därefter. Avslutningsvis, herr talman, har jag stor förståelse för att lantbrukarna får det besvärligt när inte alla stöd är utbetalda. Men vi ska ändå komma ihåg att av lantbrukarna har fått sitt gårdsstöd utbetalt , och merparten av den resterande delen av stöd kommer att betalas ut löpande . Däremot finns det en del av kompensationsstödet som betalas ut , alltså . Det är inte bra. Alla stöd ska betalas ut så fort som möjligt, och 2016 är ambitionen att göra rekordstora tidiga utbetalningar. Jag vill ändå säga att det gäller att börja planera en jordbrukspolitik och inte börja sent och slarva, för då blir det problem. Det vill inte jag vara med om, och därför har vi redan nu startat översikten av jordbrukspolitiken efter 2020. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:311 om förändringar inom 59 Statsrådet (S): har ställt följande frågor till mig: Varför har regeringen valt att plocka in en tillförordnad generaldirektör utifrån i stället för att använda den ställföreträdande generaldirektör som fanns på plats och som är tänkt att gå in just i en sådan här situation? Innebär regeringens agerande i den här processen att statsrådet och regeringen förväntar sig att se förändringar i hur arbetar och i så fall på vilket sätt? Har statsrådet och regeringen på något sätt – till exempel i skriftlig eller muntlig instruktion – ändrat myndighetens uppdrag, inriktning eller arbetssätt och i så fall på vilket sätt? När det gäller den första frågan kommer regeringen nu att inleda arbetet med att rekrytera en ordinarie generaldirektör för . fram till dess att en sådan finns på plats är det angeläget att myndigheten har en ledning som är anpassad för att kunna driva det omfattande arbetet framåt inom livsmedelsområdet. En tillförordnad generaldirektör ger enligt min mening bäst förutsättningar för att detta ska kunna ske. Regeringen avser inte att göra ändringar i arbete och har inte heller ändrat myndighetens uppdrag, inriktning eller arbetssätt. har ett viktigt uppdrag, och regeringen har fortsatt förtroende för att myndigheten genomför sitt uppdrag enligt nuvarande instruktion. 60 (M): Tack, landsbygdsministern, för svaret! Jag vill börja med att säga att det självklart är så att regeringen har utnämningsmakten här, och man kan naturligtvis välja att byta generaldirektör om man vill. Just den delen har jag egentligen inga synpunkter på. Det jag uppfattar som lite avvikande i detta handlar mer om processen, hur det här har gått till och det sätt som man har valt för att hitta en tillfällig lösning tills man får en ny generaldirektör på plats. Det är nämligen så att det finns en ställföreträdande generaldirektör på plats, här som i andra myndigheter, som i normalfallet borde vara den som går in i ett sådant här läge. Men i stället för att använda den personen har regeringen alltså valt att rekrytera en tillförordnad generaldirektör utifrån, i det här fallet från Forum Syd. Då måste jag ändå fråga statsrådet: det vanligt att man gör så här, det vill säga att man plockar in en tillförordnad generaldirektör utifrån i stället för att använda den ställföreträdande generaldirektören som finns på plats? Vad menar statsrådet i så fall är syftet med att över huvud taget ha ställföreträdande generaldirektörer om de ändå inte ska användas för att ersätta en generaldirektör när vederbörande av något skäl kan fullfölja eller fortsätta sitt uppdrag? Ministern skriver i sitt svar att regeringen nu kommer att inleda arbetet med att rekrytera en ordinarie generaldirektör för . Det är bra. Jag tror att det är utmärkt. Det är väldigt angeläget att en viktig myndighet som så snabbt som möjligt får en fungerande ordning och en tydlig och långsiktigt inriktad ledning. Med anledning av detta vill jag fråga landsbygdsministern: Hur kommer denna rekryteringsprocess att se ut? Kommer det att ske i ett öppet förfarande med möjlighet för flera personer att söka? När tänker landsbygdsministern att tjänsten ska vara tillsatt? Slutligen vill jag fråga vilken profil man söker på den här personen. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 15 (forts.) Svar på interpellation 2015/16:311 om förändringar inom 61 Statsrådet (S): Innan kammaren ajournerades ställde ett antal frågor om rekryteringsprocessen gällande den nya generaldirektören på . Jag ska försöka svara på följdfrågorna. Den första frågan gällde om processen kommer att vara öppen. Mitt svar på den frågan är ja. Annons kommer att gå ut offentligt, och därefter följer ett ansökningsförfarande som hanteras i sedvanlig ordning av . Den andra frågan gällde profilen på den nya generaldirektören. Mitt svar på den frågan är att kravprofilen tas fram på på sedvanligt sätt. Den kommer också att förankras av berörda på . Den tredje frågan gällde när generaldirektören ska tillsättas. Mitt svar på den frågan är givetvis möjligt efter avslutad process. Dock vet vi att rekrytering av generaldirektörer kan dra ut . Det har vi erfarenhet av. Men under den tiden har regeringen försökt säkerställa att det finns en väl fungerande ledning på plats och att myndigheten fortsättningsvis driver sin verksamhet enligt gällande instruktion. Jag hoppas att med detta har fått svar på frågorna i interpellationen och även på följdfrågorna. 62 (M): Tack, landsbygdsministern, för svaret! Det låter positivt att det kommer att vara en öppen process och att kravprofilen arbetas fram i vederbörlig ordning. Allt detta låter bra. Jag tolkar det som att utnämningen inte redan är klar, det vill säga att regeringen inte på förhand har bestämt sig för vem som ska tillsättas utan att det verkligen är fråga om en öppen process. Det gläder mig, och jag tackar igen för svaret. Jag ställde lite tidigare i mitt anförande en fråga som jag inte fick svar på. Min fråga gällde att en tillförordnad generaldirektör plockas in utifrån i stället för att använda ställföreträdaren. Menar landsbygdsministern att det är vanligt att göra så? Vad är i så fall syftet med att alls ha en ställföreträdande generaldirektör, om man ändå inte tänker använda denne i ett sådant läge? Jag tänkte inte säga något mer om den delen. Det är självklart viktigt vilka som leder våra myndigheter. Men en annan sak som också är viktig är vilket uppdrag myndigheten har. Även här vill jag tacka landsbygdsministern för ett tydligt besked i hans interpellationssvar, nämligen att regeringen inte har ändrat eller avser att ändra uppdrag, inriktning eller arbetssätt. Det är viktigt att hålla fast vid den linjen, anser jag. De förändringar som har skett när det gäller förhållningssätt och arbetsmetod gentemot livsmedelsbranschen i form av mer dialog och en strävan att arbeta mer konstruktivt än tidigare är viktigt. Det finns ett antal bra exempel på hur det har fungerat väl , till exempel Förenklingsresan livsmedelsindustrin. tillsammans med och jobbar för att bättre förstå, förenkla och förbättra företagarnas vardag. Syftet är att åstadkomma tillväxt, utveckling och export. Därför vore det olyckligt om regeringen skulle hamna i ett läge där ett ledningsskifte innebär att myndigheten återgår till en annan ordning med mer hårdför myndighetsaktivism. Vi ska inte behöva hamna där. Det gläder mig mycket att landsbygdsministern därför är tydlig i sitt svar. Inte minst arbetet med livsmedelsstrategin brukar regeringen lyfta fram som viktigt. Då vore det olyckligt om plötsligt ändrar förhållningssätt och i slutändan kommer att motverka eller i varje fall inte bidra till eller medverka konstruktivt till ökad tillväxt och export inom livsmedelsbranschen. Det är viktigt. Jag uppfattar att även landsbygdsministern tycker att det är viktigt. Jag vill för säkerhets skull fråga landsbygdsministern om han är beredd att lova och på vilket sätt han i så fall är beredd att följa upp och kontrollera att uppdrag, inriktning och arbetssätt för verkligen ligger fast framöver. 63 Statsrådet (S): har många viktiga uppdrag. Ett av de uppdragen som berör är hur man agerar gentemot de företag som finns på området. Det arbete som pågår i fråga om förenkling tillsammans med och är viktigt. Regeringen har inga ambitioner att förändra instruktionerna på det området. Tillsättningen av en tillförordnad generaldirektör har ingenting att göra med en förändring av uppdraget till myndigheten. Vi kommer att följa upp verksamheten. Regeringen följer kontinuerligt upp myndigheternas verksamhet. Jag känner mig trygg med den externa rekryteringen. Det är fråga om en person som har i verket som avdelningschef och därför är väl förtrogen med verksamheten. Jag är övertygad om att den tillfälliga lösningen tills det finns en ordinarie generaldirektör på plats kommer att vara alldeles utmärkt. Jag tackar för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:314 om den svenska pälsindustrin 64 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att minkar på de svenska farmerna har möjlighet till ett naturligt beteende enligt djurskyddslagen och om jag avser att vidta några åtgärder för att de svenska minkarna ska ha rätt till ett naturligt beteende. har också frågat mig om varför förslaget om ny djurskyddslag dröjer ända . Jag vill återigen passa på att understryka att djurskydd är en mycket angelägen fråga för mig och den . Det är en självklarhet att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande. Det gäller alla djur som vi håller i vår fångenskap. Enligt djurskyddslagens 4 § ska djur hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Pälsdjursuppfödare såväl som andra djurhållare är skyldiga att följa djurskyddslagen. Djurskyddslagen och djurskyddsförordningen innehåller övergripande bestämmelser medan detaljerna i fråga om hållande och skötsel regleras i föreskrifter. uppgift är att utfärda föreskrifter med stöd av lag och förordning. drog slutsatsen att forskningen har visat att det fanns ett behov av att förändra regelverket för hållande av mink. trädde nya föreskrifter om minkhållning i kraft. De nya föreskrifterna har tillsammans med branschens frivilliga djuromsorgsprogram, Minkhälsan, lett till att djurskyddsnivån i minknäringen har höjts avsevärt . Regeringen värnar även i fortsättningen om ett gott djurskydd för de svenska minkarna och följer frågan med intresse. Att förbättra förhållandena för pälsdjuren är en prioriterad fråga för regeringen.