prot · H309119 · 2016-06-14 00:00:00 — Utomlands bor många studenter så och även unga i städer där hyrorna är ännu värre än i . De delar en lägenhet, och det är inga problem. Anledning till min fråga är tagen ur verkligheten. har nämligen sagt nej till den typen av ansökan om bostadsbidrag. Det sägs också i svaret att två eller flera hushåll kan dela på en bostad. Det kan vara två familjer som hyr ett halvt hus var, och så vidare. Det är jag fullt medveten om. Men jag talar här om ensamhushåll. I svaret säger ministern också hur bostadsbidraget fungerar, att det är inkomstberoende och så vidare. Det kan jag också. Det var inte heller min fråga. Jag vill för tydlighetens skull ställa några frågor. Anser ministern att det som det sägs i svaret om att två eller flera hushåll redan kan dela på en kostnad även gäller ensamhushåll? Jag kommer då att gå hem och meddela det, och de kommer att bli jätteglada därhemma. Då är det tillämpning som är problemet. Det sägs också i svaret att för dem som inte klarar sig ekonomiskt finns möjlighet att söka försörjningsstöd. En av mina frågor gällde att man betalar ut bostadsbidrag som ett försörjningsstöd. Det är att flytta kostnaden från staten till kommunerna eftersom bostadsbidragen betalas av staten och försörjningsstöden av kommunerna. Ministern säger att detta inte ska utgöra några problem. Men jag har tagit exemplen ur verkligheten. Jag ser fram emot att få ett svar på detta. Det är också bra att regeringen vill återkomma i frågan om att anpassa bostadsbidraget – underhållsstödet har inte med detta att göra – till dagens situation och att den avser att återkomma i frågan. Vad betyder det? När, var och hur tänker man göra det? 87 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för frågan! Den är aktuell. Jag tror i grund och botten att vi inte är särskilt oense. Som regelverket ser ut har du rätt såtillvida att om man är inneboende hos någon kan man inte få bostadsbidrag. I sådana fall måste det vara en delad lägenhet såtillvida att det räknas som två hushåll, det vill säga att båda hushållen står på kontraktet. Då kan man enligt det regelverk som finns söka bostadsbidrag. Det som jag refererade till när det handlar om försörjningsstöd är att bostadsbidraget aldrig har fungerat på det sättet att det täcker av bostadskostnaden. Jag hör på när hon gör sitt inlägg att hon har bra koll på det. Det är på många olika sätt kanske ett av de mer komplicerade bidrag vi har, vilket till exempel det stora kravet på återbetalningar visar oss. Det är dessutom återbetalningar som avkrävs familjer som från början har en väldigt låg ekonomisk standard och som kan bli väldigt kännbara. Om vi till exempel tittar på de barnfamiljer som uppbär bostadsbidrag är det av dem som måste söka försörjningsstöd för att klara sig. Det är generellt sett väldigt ekonomiskt utsatta individer. Det som jag refererar till när jag pekar på att regeringen har för avsikt att återkomma är en del av de sakerna. Det är det som adresserar med att det händer saker i omvärlden, och det har hänt saker i . Men det har också hänt saker i när det gäller vår syn på hur en familj ser ut och hur familjekonstellationer ser ut. Detta är en angelägen fråga för regeringen att ytterligare analysera. Det handlar också om att överväga att vidta lämpliga åtgärder för att kunna möta den utveckling som vi nu har sett. Men vi är inte riktigt där . Regeringen kommer att jobba med detta. Det är aviserat i vårpropositionen, och vi kommer återkomma. Jag stannar där så . 88 (M): Tack för svaret. Vi är överens om att det är ett problem, och kommunerna står i detta problem här och . De kommunala fastighetsbolagen försöker nybygga. Jag sitter själv som viceordförande i ett fastighetsbolag. Vi kan inte bara bygga paviljonger och enrummare. Det blir förfärligt, och det förbättrar inte heller integrationen. Frågan är om man inte med något förtydligande kan säga att man kan ha två kontrakt på en lägenhet. För dom här kan ju inte stå på samma. Det är eventuellt så att man inte behöver vänta på att göra om hela bostadsbidraget. Men kan via förordning, regleringsbrev eller något annat förtydliga för och underlätta för kommunerna. Det är precis som ministern säger. Vi är bägge två medvetna om var problemet ligger. Kommunerna försöker att göra allt de kan. Det får bli att människor får bo i dessa trerummare och dela. Det gör de . Det finns ingen annan möjlighet, annars blir det gymnastiksalen. Men då får kommunerna betala försörjningsstöd även för den delen. Det hade de inte behövt göra om de boende hade kunnat stå på var sitt kontrakt. Det kanske är två killar som bägge två ska plugga. De lär inte ha de inkomsterna, så de borde kunna vara berättigade till ett bostadsbidrag. Sedan får det kanske bli försörjningsstöd som fyller ut det. Det är en bättre integration om de kan bo två i ett normalt bostadsområde och inte bo i dessa baracker, paviljonger och enrummare. Dessutom är det dyrt. Om kanske finns inte behov av enrummare. Då kanske de har bildat familj och allt möjligt. Vi har haft en speciell situation. Då står det kommunala bostadsbolaget med ett antal lägenheter som inte är anpassade efter efterfrågan, eftersom detta kanske är en puckel. Förutom det som sägs om familjekonstellationer kan ungdomar bo ihop. Det kan också hjälpa studenter om två kan dela. De kan skriva var sitt kontrakt och få var sitt bostadsbidrag. Det är också problem med att de inte får ha mer än . Om trerummaren är kan man säga att det är 40 plus 40. Det finns flyktingsamordnare som gråter när de går hem från jobbet därför att de på grund av ett stelbent system inte kan ordna bostäder. Jag undrar om ministern kan göra något akut åt detta – fort! 89 Socialförsäkringsminister (S): Jag tror som sagt att vi i grund och botten inte är särskilt oense. Jag uppskattar att du delar med dig av den verklighet som ni nu möter ute i kommunerna när ni jobbar med bostadsfrågorna och att du beskriver hur akut ni upplever att situationen är. Det du pekar på i avslutningen av ditt inlägg är att detta är extremt komplext. har man haft olika målsättningar för vad bostadsbidraget ska stimulera. handlade det bara om att ge människor tillgång till bostad. Sedan gällde det att minska trångboddheten och att man skulle kunna konkurrera om de lite bättre lägenheterna fast man inte hade så hög inkomst själv. Det är också detta jag menar med att vi måste titta på frågan utifrån den verklighet som vi har att hantera som regering och som samhälle. Jag tar med mig önskemålet om möjligheter att göra någonting mer skyndsamt som skulle underlätta situationen. Som förstår finns det ännu mer att titta på i ett större perspektiv. Jag tackar för kloka inlägg. 90 (M): Det är bra att vi är överens, och det är bra om ministern ser om man fort kan göra någon delgrej eftersom detta är problem som finns . När ni nu tittar över och anpassar systemet till dagens situation bör ni även tänka på att det inte bara handlar om olika familjekonstellationer, utan att det också kan vara två helt enskilda personer som säger att de kan dela på en lägenhet. Då får man se till att det fungerar. Jag satt i socialförsäkringsutskottet under förra mandatperioden och arbetade med familjepolitiken, så jag är väl införstådd med hur bostadsbidragen fungerar. Men som det är nu lever de inte med verkligheten. Ju fortare man kan göra något åt det och ge den signalen till kommunerna så att flyktingsamordnarna vet vad de ska göra och bostadsbolagen vet vad de ska bygga, desto bättre. Jag tackar för en bra debatt och ett positivt svar. 91 Socialförsäkringsminister (S): Detsamma från socialförsäkringsministern! Jag ser fram emot att återkomma i frågan och tackar för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2015/16:633 om otillåtna substanser i kosttillskott 92 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att stävja förekomsten av otillåtna substanser i kosttillskott och när jag förväntar mig att kunna redovisa ett ställningstagande i frågan om ett inrättande av en oberoende nationell antidopningsorganisation. Kosttillskott är som bekant livsmedel och regleras enligt livsmedelslagstiftningen. Det krävs inget godkännande eller tillstånd från för att sälja kosttillskott i . Det är tillverkarens ansvar att produkterna är säkra att använda och att de uppfyller kraven i livsmedelslagstiftningen. Jag delar den oro som interpellanten ger uttryck för när det gäller otillåtna substanser i kosttillskott. Regeringen har gett två uppdrag som har bäring på detta kontrollområde. I det första uppdraget ska för livsmedel som utgör eller kan antas utgöra en risk för människors hälsa utreda och utveckla formerna för ökat informationsutbyte och samarbete mellan kontrollmyndigheterna. I det andra uppdraget ska arbeta för en effektiv kontroll av internethandel med livsmedel med särskilt fokus på internethandel med kosttillskott. Jag ser fram emot att få ta del av redovisningar. När det gäller frågan om inrättandet av en oberoende nationell antidopningsorganisation har jag i ett frågesvar tidigare i vår lämnat besked att frågan alltjämt bereds i och att ytterligare överväganden behöver göras innan frågan kan besvaras. 93 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag har som sagt frågat ministern vilka åtgärder han avser att vidta för att stävja förekomsten av otillåtna substanser i kosttillskott. Det finns enorma brister i kosttillskottsbranschen och även en svaghet vad gäller regleringen och samverkan mellan de olika myndigheterna. Jag tycker att det är positivt att vi delar oron. Som det låter har också ministern fått de stora problem som finns beskrivna för sig. Det handlar egentligen om fem olika myndigheter, eller om fyra myndigheter och en kommun, som ska verka i detta med ett delat ansvar. Vi har , som reglerar via lag en hög skyddsnivå för hälsa, och miljö- och hälsoskyddsnämnderna som har det egentliga tillsynsansvaret ute i kommunerna. Vi vet hur ansträngda de är i sin gärning och att de har svårt att prioritera just kosttillskotten och tillsynen när det gäller dessa. Vi har , som möjliggör klassificeringen av läkemedelsnära substanser. Vi har , som agerar vid vilseledande marknadsföring. Lägg därtill , som svarar för tillsynen när det gäller förbud mot vissa hälsofarliga varor. Detta är komplext, och jag känner en oro för att de två åtgärder för som ministern föreslår inte räcker till. Det är viktigt att vi lyfter blicken utanför elitidrotten och den professionella delen. Enligt SVT dopar sig 30 000 personer regelbundet. Det sker inte främst inom elitidrotten, utan vi ser den stora frekvensen hos gymbesökarna. Mycket av detta kommer naturligtvis från den kroppsfixering som vi ser blir allt starkare i samhället. Det hela går ned i åldrarna. Vi ser beskrivningar av att friidrottstränare för barn och ungdomar tycker att barnen ska äta kosttillskott. Angående kroppsfixeringen kunde vi läsa om ett plastikspel i en av kvällstidningarna. Barn och ungdomar kan alltså via ett spel omforma kroppen och ansiktet och så vidare. Många människor tar dessa preparat omedvetet på grund av att innehållsdeklarationen inte är så tydlig som den borde vara. I en studie i såg man att av de kosttillskott som undersöktes innehöll otillåtna substanser – även läkemedelsliknande substanser. Det är klart oroande. Det är dock av de 3 000 tester som görs som landar i just den grupp som jag talar om . Det finns också ett stort mörkertal. tog alliansregeringen fram en utredning som hette Antidopning – En ny väg för arbetet mot dopning. Där föreslog man också en nationell oberoende antidopningsorganisation eller ett centrum. Jag har frågat ministern tidigare om detta, och jag vill ha ännu mer förtydliganden än i interpellationssvaret om när ministern avser att öppna eller införa denna oberoende dopningsorganisation. 94 Statsrådet (S): Den problematik som tar upp handlar om att det är flera myndigheter inblandade och att det är ett komplext arbetssätt som måste till för att få bukt med problematiken. Detta är orsaken till det uppdrag som har fått att ta fram ett varningssystem med informationsutbyte. Om man i till exempel en kommun upptäcker problem ska man kunna föra in detta digitalt, och sedan får alla kontrollmyndigheter del av den problematik som har upptäckts. Det kan underlätta inte minst för små kommuner som har ansträngda resurser, precis som är inne på. När det gäller en fristående antidopningsorganisation i har det mycket riktigt utretts tidigare. Det som blev tydligt när det remitterades var att beredningsunderlaget, som tagits fram, inte räckte för att ta slutlig ställning. Den nya dataskyddsförordningen, som beslutats inom EU, ska implementeras i svensk lag. Av den förordningen framgår att antidopning inom idrotten är av allmänintresse. Det medför enligt företrädare för att frågan behöver regleras i EU-lag eller i nationell lagstiftning. Regeringen har därför tillsatt en utredning om implementering av dataskyddsförordningen. Denna ska avsluta sitt arbete senast . Då har vi förhoppningsvis ett bättre underlag för att sedan kunna gå vidare med den frågan. 95 (M): Det som är den stora problematiken när det gäller det vi pratar om är att kommunerna är ansvariga för tillsynen och att deras arbetsbördor gör att de inte just nu kan prioritera kontrollen av kosttillskott. Det är också så att varje kommun arbetar isolerat för sig. Där kan inte gå in och styra, utan landets alla kommuner måste agera gemensamt kring ett kosttillskott för att vi ska kunna få till ett förbud eller liknande. Detta är klart bekymmersamt i och med de resurser som finns i kommunerna just . Det är också bekymmersamt att vi har idrotter som undgår de statligt understödda antidopningsprogrammen. Det är de som inte är RF-anslutna. Det är därför det är så viktigt att vi liksom och inför en nationell oberoende antidopningsorganisation. Det är jätteviktigt. Jag ska nämna några exempel på hur horribelt det är när det gäller kosttillskotten. kom med en rapport – och mycket har hänt – där man granskade 43 olika kosttillskott. Endast 2 av 43 uppfyllde märkningskravet. 30 av 43 innehöll hälsofarliga växter. Vi kan då påminna oss om att man rekommenderar barn och ungdomar att ta kosttillskott. 28 kunde ge biverkningar. 8 skulle klassas som läkemedel. Det är anmärkningsvärt. Det visar också att det kanske är ett större problem för folkhälsan än vad vi har förstått. Man uppger också från att det saknas en reglering. Det finns inte ett godkännande av , vilket det borde finnas, för det här. Jag tror att det tar ungefär för ett läkemedel att komma ut på marknaden, med alla kontroller som finns. Men vi har en helt fri marknad vad gäller kosttillskotten. Det är anmärkningsvärt. Vi är sämst i inom det här området. Det är, som sagt, sällan kontroller av innehållet. Och det blir bara förbud i den kommun där kontrollen utförs. Det var det som framhöll i den här rapporten. gjorde också en undersökning. Den gjordes 2010. 21 av 85 granskade kosttillskott var att betrakta som läkemedel och borde aldrig få säljas. Det här är sådant som vi ser i stora annonser i tidningarna. Det handlar om att snabbt bli starkare och förbränna fett. Det attraherar också motionärer som vill få snabba resultat av sin träning. Självklart är jag orolig för det här. Jag är också orolig för om vi ska uppnå effekter med de insatser som regeringen nu gör. Jag tycker att det låter tunt att man ger två uppdrag som ska ha bäring på det här kontrollområdet. Jag tycker att vi måste agera betydligt snabbare och mer kraftfullt just för att det är en stor problematik med att kommunerna är tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan och att vi har fyra andra myndigheter som borde agera samstämmigt i fråga om det här. Men ministern får gärna vidareutveckla detta och bemöta min oro med sina egna ord. 96 Statsrådet (S): Det är precis som jag säger. Jag känner en stor oro över den här utvecklingen. Jag kan bara hålla med om beskrivning av problematiken. Men jag tror att vi kommer väldigt långt med de två uppdrag som vi nu ger till , bland annat det som handlar om att man ska kunna samordna myndigheternas arbete bättre just genom det informationsutbyte som sker. När man då ser ett problem i till exempel en kommun kan det uppfattas av alla andra som finns med i det här varningssystemet. Därmed kan man också vidta lämpliga åtgärder på flera håll. Sedan ska man naturligtvis inte tro att allting löser sig genom två uppdrag till , men jag tycker att man ska se det som en början till att komma åt en problematik som är komplex. Den är komplex eftersom den berör flera olika myndigheter. Den berör också flera olika typer av regleringar. Men jag tycker att det som vi nu gör är en väldigt bra början. Det gäller inte minst det som handlar om en ökad och förbättrad samordning och om informationsutbyte. 97 (M): Ministern har varit ute i olika sammanhang och kommenterat och varit orolig för stillasittandet och rökandet. Här har vi en helt oreglerad marknad där barn och ungdomar får i sig direkt skadliga läkemedelssubstanser eller dopningsklassade substanser. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Det borde göra att takten ökar när det gäller genomförandet av de uppdrag som man nu har gett till , så att de snabbt kommer med förslag på hur vi kan åtgärda det här. har beslagtagit åtta gånger fler dopningstabletter än . Vi pratar om 800 000 tabletter som kommer in. Högriskområdena är och , och det är framför allt näthandeln som är den stora delen. Jag tycker att det här är väldigt allvarligt. Vår debattid är alldeles strax slut. Men jag vill poängtera igen – det blir mitt medskick till regeringen och folkhälsoministern – att jag verkligen vill att vi agerar kraftfullt och väldigt skyndsamt i den här frågan. Vi har haft den här debatten tidigare, i och med en skriftlig fråga. Jag kommer att följa debatten och se hur regeringen agerar i en mycket angelägen fråga för folkhälsan. 98 Statsrådet (S): Jag ser fram emot att fortsätta diskutera den här frågan med . Jag är också glad över att ledamoten följer frågan noga. Det är, som sagt, en stor problematik med kosttillskotten. Jag tycker att vi tar viktiga steg framåt med de uppdrag som har getts till . När det gäller dopning är det naturligtvis en fruktansvärd utveckling. Vi ser, inte minst utifrån hur det här hanterats på absolut högsta elitnivå internationellt, att det är ett helt oacceptabelt beteende som naturligtvis smittar av sig på hela idrottsrörelsen. Jag är glad över att regeringen alltsedan vi tillträdde 2014 både har ökat anslagen till antidopningsarbetet och har haft ett väldigt stort fokus på vad vi skulle kunna göra mer. besökte jag själv till exempel i för att få höra mer om läget och också få höra deras synpunkter på vad skulle kunna göra mer både nationellt och internationellt för att stävja den utveckling som vi ser. Tack så mycket för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2015/16:662 om mödra- och barnadödlighet för utlandsfödda 99 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag tänker göra för att alla kvinnor och barn, oavsett var de är födda, ska få tillgång till lika vård. Alla ska erbjudas en god vård efter behov på lika villkor. Detta är en angelägen fråga för regeringen. För att nå ökad jämlikhet och jämställdhet krävs dock ett brett och långsiktigt arbete inriktat mot bland annat kunskapsuppbyggnad, behandlingsmetoder och attityder. Regeringen har vidtagit flera åtgärder som syftar till att främja en mer jämlik vård. Till exempel kan insatserna inom ramen för en mer samlad styrning med kunskap och även satsningar på kompetensförsörjningsområdet bidra till en mer jämlik vård. Vi följer även frågan genom resultaten från bland annat öppna jämförelser. En förutsättning för att få en mer jämlik vård är att det avsätts ytterligare medel till vården. kommer regeringen att tillföra kommunsektorn ett permanent tillskott på . När det gäller kvinnor och barn har regeringen vidtagit flera åtgärder för att säkerställa att de ska få tillgång till lika vård och en vård av god kvalitet oavsett var de är födda. –2019 har regeringen för avsikt att göra flera satsningar för att stärka kvinnors hälsa. har beslutat att och ska avsättas för att stärka förlossningsvården och kvinnors hälsa. Därutöver kommer att avsättas 2016 för att stärka primärvårdens insatser för kvinnors hälsa. Motsvarande satsningar planeras fram . ingick regeringen och Kommuner och Landsting, SKL, en överenskommelse om en förbättrad förlossningsvård och insatser för kvinnors hälsa. Ett område som är särskilt utpekat i överenskommelsen är hur vården bättre kan nå kvinnor i socioekonomiskt utsatta områden, och det gäller också mödravården. Det kan till exempel handla om att utveckla kunskapen om och bemötandet av dessa patienter. Jag vill även nämna att regeringen har gett i uppdrag att bland annat genomföra en fördjupad analys av utfall av förlossningsvården för kvinnor i och hur olika utfall varierar beroende på socioekonomisk och etnisk tillhörighet hos kvinnan. I uppdraget ingår även att beskriva hur vården efter förlossning ser ut i samt bedöma om det finns ett behov av att utarbeta nya kunskapsstöd för eftervården. ska även genomföra en fördjupad analys av rapporten jämförelser – Jämlik vård 2015 avseende kvinnor och deras utbildningsnivå, geografiska tillhörighet i samt födelseort. social utvärdering, SBU, har dessutom haft i uppdrag att bland annat undersöka metoder för hur man minskar komplikationer och skador hos den födande kvinnan i samband med förlossningen och andra relevanta frågor inom förlossningsvården som rör den födande kvinnans hälsa. Uppdraget redovisades och visar att det i stor utsträckning saknas evidens. Underlagen från , , SKL och landstingen kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta insatser för att stärka området. I interpellationen nämner att det finns brister när det gäller bemötandet i vården. Ett gott bemötande i hälso- och sjukvården är en av de viktigaste faktorerna för att utveckla en mer jämlik vård. Det främjar delaktighet, patientinflytande och patientsäkerhet. publicerade ett utbildningsmaterial om bemötande och jämlika villkor. Avslutningsvis vill jag nämna de utmaningar som den nuvarande flyktingsituationen har inneburit för hälso- och sjukvården. Flera uppdrag har getts till våra myndigheter för att stödja hälso- och sjukvården i deras arbete med att erbjuda vård till de asylsökande och nyanlända. har gjort en kartläggning av hur stödet avseende andra språk än svenska ser ut inom hälso- och sjukvården och tandvården för att underlätta för asylsökande och nyanlända att kommunicera med vården. Myndigheten har även fått i uppdrag att göra en fördjupad analys av vårdens möjligheter och utmaningar när det gäller att tillhandahålla vård till asylsökande och nyanlända. visar bland annat att även om situationen har inneburit utmaningar för vården har landstingen klarat att bemöta situationen genom olika åtgärder, bland annat genom nya arbetssätt och organisationsförändringar. 100 (C): Tack, ministern, för svaret! Det är nog få politiker som inte lyfter fram klyftorna inom området hälsa som en av de riktigt stora utmaningarna i den svenska sjukvården. må vara det land i världen som har de minsta klyftorna, men ändå ser vi att de är alldeles för stora och framför allt vet vi att det går att vidta åtgärder för att minska klyftorna. En delvis helt annan sak handlar om de klyftor som finns i fråga om tillgänglighet till den svenska sjukvården. Den svenska sjukvården är, som vi vet, bland de bästa i världen. Den fråga jag ställer handlar framför allt om denna vård. När man vill åtgärda klyftor finns fel som man inte får begå. Ett fel är att lägga sig på en alldeles för abstrakt nivå utan att ha gjort en ordentlig analys av vad klyftorna består av och vilka åtgärder som kan vidtas. Senast vi i kammaren diskuterade frågorna handlade det om screening av bröstcancer. Det är ett typiskt exempel där det råder en bristande analys.