prot · H30977 · 2016-03-09 00:00:00 — Den tidigare borgerliga alliansregeringen var mycket duktig på att lägga ut texten, men mycket dålig på att internt förhandla fram nya pengar och nya och effektiva styrmedel för att kunna säkra vår biologiska mångfald. Därför kan jag känna mig mycket stolt och mycket trygg med att den här regeringen, till skillnad från den tidigare borgerliga alliansregeringen, klarar av både att tala med vackra ord och att leverera god politik och bra budgetanslag. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Jag kan ställa frågan tillbaka: Är det inte symtomatiskt att moderaten i sitt anförande alldeles om biologisk mångfald och naturvård ägnade den största delen åt att tala om hur han skulle kunna stärka markägarnas intressen och ytterligare slå hål på allemansrätt och tillträde till våra stränder i stället för att tala om artutrotningen? 104 (M) replik: Uppenbarligen har ledamoten knappt lyssnat på mitt anförande. Jag nämnde till exempel inte ordet allemansrätt. Jag tror knappast att mitt anförande kan ha kretsat så mycket kring just den frågan, även om det är en viktig fråga som jag gärna återkommer till i debatter. Jag ställde en fråga till om de konkreta åtgärderna, som handlar om någonting annat än bara ökade anslag. Jag fick till svar: ökade anslag. It’s all about the money, är melodi. Vi måste föra en politik som är resultatinriktad, och jag kan konstatera att när vi skrev bokslut från alliansregeringens sida var det mycket goda resultat på detta område. Vi hade höjt avsättningstakten, och vi hade fått en tydlig strategi på plats som den här regeringen måste jobba vidare med. Den lägger en bra grund, men det är just en inriktningsstrategi som måste fyllas med mer konkreta åtgärder. Den behöver också verkställas i praktiken. Det har den här regeringen kvar på sitt bord. Jag ställde i mitt anförande en konkret fråga till regeringspartierna om hur de ska svara upp när det gäller rovdjurspolitiken och hur de har tänkt sig att beslut om skyddsjakt och licensjakt ska kunna tas skyndsamt. Regeringen måste säkerställa att beslut om skyddsjakt och licensjakt kan verkställas inom rimlig tid. Frågan är hur det nu ska göras när överklagandena nu åter ska gå via domstol. 105 (S) replik: Som jag sa i mitt tidigare anförande är förutsättningarna för att faktiskt göra politik på riktigt så mycket bättre om man klarar av att höja miljöanslaget från 4 miljarder, som det var under den borgerliga alliansregeringen, till 7 miljarder, som det är nu 2016, och inte bara lägga in ny politik utan också ekonomisk styrka för det arbete som görs runt om i vårt land för att säkra den biologiska mångfalden och för att kunna inrätta naturreservat och faktiskt också göra dem tillgängliga för en bredare allmänhet. Det handlar om viktiga och riktiga jobb runt om i vårt land. Att skapa nya jobb i och omkring vår miljöpolitik är ytterst viktigt, inte minst för att det är grunden för våra levnadsbetingelser. Att fortsätta jobba för en hållbar utveckling, som klarar ekonomisk, social och ekologisk utveckling, är extremt viktigt för denna regering. Till skillnad från är jag mycket övertygad om att det går så mycket lättare om man också har en ekonomi och förstärkta budgetanslag för att göra just det. Frågan om hanteringen av våra svenska rovdjur och jakten på dem har regeringar slitit med. Det vore därför förmätet av mig att stå här och säga att vi har kommit på den ultimata lösningen. Men däremot underkände beslutet om sättet att hantera överklaganden som och hans parti hade föredragit. Oavsett regering måste man faktiskt hantera ett sådant utslag från . Det har den här regeringen gjort. Självklart ska detta inte innebära en återgång till någonting som var tidigare och som inte fungerade, utan man måste hitta en väg som bär framåt. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald (forts. § 13) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 1 (Patientsäkerhet) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 79 för res. 36 för res. Kammaren biträdde res. 78 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 21 MP, 22 C, 20 V, 16 L, 13 KD 1: 78 M Avstod: 36 SD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. FöU5 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Punkt 2 (Signalspaningslagen) 2. res. 1 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 78 M, 36 SD, 21 MP, 22 C, 16 L, 13 KD 1: 20 V Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun)) 2. res. 2 (SD) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 78 M, 21 MP, 22 C, 20 V, 16 L, 13 KD 2: 36 SD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Samarbetsavtal med ) 2. res. 3 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 78 M, 36 SD, 21 MP, 22 C, 16 L, 13 KD 3: 20 V Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. FöU6 Skydd för geografisk information Kammaren biföll utskottets förslag. CU16 En kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Instanskedjan för överklagade beslut om lov och tillsyn) 2. res. 1 (KD, M, C, L) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 36 SD, 21 MP, 20 V, 1 L 1: 78 M, 22 C, 14 L, 13 KD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Övriga frågor om prövningen av överklagade beslut) 2. res. 2 (KD, M, C, L) 129 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 36 SD, 21 MP, 20 V 2: 78 M, 22 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - CU17 om samhällets stöd till överskuldsatta Kammaren biföll utskottets förslag. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Åtgärder för att höja kunskapsresultaten) 2. res. 2 (KD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 3 (Elever med särskilda behov) 2. res. 4 (SD) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 78 M, 21 MP, 22 C, 20 V, 16 L, 13 KD 4: 36 SD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Gruppstorlek och personaltäthet i fritidshemmen) 2. res. 5 (M) 3. res. 7 (V) 80 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. 78 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 21 MP, 22 C, 16 L, 13 KD 5: 78 M Avstod: 36 SD, 20 V Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 5 (Egen läroplan för fritidshemmet) 2. res. 8 (M, SD) 114 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 21 MP, 22 C, 20 V, 16 L, 13 KD 8: 78 M, 36 SD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (En effektivisering av yrkesutbildningen) 2. res. 2 (C) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 78 M, 36 SD, 21 MP, 20 V, 16 L, 13 KD 2: 22 C Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 5 (Samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet) 2. res. 5 (M) 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 5 M, 35 SD, 21 MP, 22 C, 20 V, 16 L, 13 KD 5: 73 M Frånvarande: 7 S, 6 M, 13 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 7 (Branschskolor) 2. res. 7 (L, M, C, KD) 129 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 36 SD, 21 MP, 20 V 7: 78 M, 22 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. CU20 En fråga om konsumentskydd vid semesterboende Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Energiskatt) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (C) Förberedande votering 1: 36 för res. 22 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 78 för res. 36 för res. Kammaren biträdde res. 79 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 21 MP, 20 V, 13 KD 1: 78 M, 1 SD Avstod: 35 SD, 22 C, 16 L Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Beskattning av biodrivmedel) 2. res. 5 (M) 78 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 3 SD, 21 MP, 22 C, 20 V, 16 L, 13 KD 5: 78 M Avstod: 33 SD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 13 (Reklamskatt) 2. res. 14 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 78 M, 36 SD, 21 MP, 20 V, 16 L 14: 13 KD Avstod: 22 C Frånvarande: 9 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SkU20 Skatteförfarande och folkbokföring Punkt 3 (F-skatt och näringsverksamhet) 2. res. 4 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 78 M, 36 SD, 21 MP, 22 C, 16 L, 13 KD 4: 20 V Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 8 (Skatte- och avgiftskontroll) 2. res. 5 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 78 M, 36 SD, 21 MP, 22 C, 16 L, 13 KD 5: 20 V Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 14 (Minskad skatteadministration) 2. res. 11 (C, M, L, KD) 129 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 36 SD, 21 MP, 20 V 11: 78 M, 22 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 15 (Bilaterala skatteavtal) 2. res. 12 (SD) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 78 M, 21 MP, 22 C, 20 V, 16 L, 13 KD 12: 36 SD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 19 (Folkbokföring av barn på två adresser) 2. res. 13 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 78 M, 36 SD, 21 MP, 22 C, 20 V, 16 L 13: 13 KD Frånvarande: 7 S, 6 M, 12 SD, 4 MP, 1 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 13 (forts. från § 10) Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald (forts. MJU6 och MJU11) 106 (MP): Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald debatterar vi två betänkanden inom två viktiga och besläktade områden, Biologisk mångfald och Naturvård och områdesskydd. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i båda dessa betänkanden och avslag på samtliga motioner. Biologisk mångfald är en grundförutsättning för ekosystemens möjlighet att leverera allt det som vi människor måste ha för att leva här på jorden. Mat, vatten, material, energi, pollinering, hälsa och naturupplevelser är exempel på så kallade ekosystemtjänster, som vi är beroende av. Även kommande generationer måste få tillgång till alla dessa tjänster. I har vi formulerat det gemensamt i generationsmålet, som lyder: ”Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser.” Det är ett ansvarsfullt och viktigt uppdrag vi har tagit på oss. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald presenterade sin fördjupade utvärdering av våra 16 miljökvalitetsmål. De kallar utvärderingen Styr med sikte på miljömålen. Man svarar på frågorna: Hur långt har vi kommit? Vilka mål har vi möjlighet att uppnå till 2020 med de åtgärder som är beslutade? I vilka delar går utvecklingen åt helt fel håll? Vad rekommenderar att vi politiker gör för att utvecklingen ska gå åt rätt håll? utvärdering är intressant och viktig läsning. Att vi med dagens takt bara har chans att nå två av målen – Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö – till 2020 borde vara en väckarklocka för alla politiker, likaså att det för flera av målen går åt helt fel håll. Det gäller bland annat vissa mål som vi borde ha diskuterat mer i dagens debatt: Ett rikt växt- och djurliv, Myllrande våtmarker, Levande skogar samt Levande sjöar och vattendrag. Jag tycker inte att det verkar som att alla deltagare i den här debatten har läst utvärdering. Jag hörde bara nämna den. Det kan nog vara på sin plats med några citat. skriver bland annat: ”Miljötillståndet för naturtyper och arter är generellt dåligt och utvecklas i många fall negativt. I har tre fjärdedelar av naturtyperna och hälften av arterna som ingår i habitatdirektivet inte gynnsam bevarandestatus. Situationen är allvarligast för våra ängar och hagar samt naturtyper i skog och hav. – – – Odlingslandskapets värdefulla gräsmarker sköts inte och växer igen. I skogen avverkas nyckelbiotoper och det råder brist på skog med lång kontinuitet och naturliga störningar som översvämning och bränder. naturtyper påverkas av övergödning och kommersiellt fiske.” Så långt . Vad spelar det då för roll om lite växter, svampar och djur försvinner? Ja, problemet är att det kan leda till att hela ekosystem kollapsar, och det drabbar också våra egna möjligheter att överleva i förlängningen. Globalt har en del gjorts för att hejda utrotningen. Till exempel har FN-länderna enats om att skydda av alla land- och sötvattensområden. EU:s art- och habitatdirektiv och fågeldirektiv har också varit en framgång för naturvården över hela . Men vi har långt kvar, även i . Enligt SCB:s statistik har till exempel av den produktiva skogsmarken i ett långsiktigt skydd. Vi har med andra ord en bit kvar till . I gjorde den tidigare regeringen också sitt bästa för att kringgå EU-lagstiftningen, som förbjuder jakt på hotade djurarter. Soppan med vargjakten är nu något vår regering försöker komma till rätta med. Jag ser fram emot en framtid där vargstammen vuxit sig stark och frisk i , det vill säga där invandrande vargar lätt kan ta sig in och bilda familj och där vi kan ha en ordnad jakt på varg som finns på platser där de inte ska vara. Anslaget till skydd av värdefulla naturområden urholkades av borgerligt styre. Med i regeringen görs en betydligt större satsning. finns 1,3 miljarder till skydd av värdefull natur och drygt 1 miljard för skötsel av våra naturreservat och nationalparker. Sedan vår rödgröna regering kom till makten har de här anslagen höjts med . Det är en historisk, nödvändig och efterlängtad satsning på biologisk mångfald. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald har som sagt en lång väg kvar att gå när det gäller naturskydd och biologisk mångfald. Vi ska vara stolta över att vi är duktiga på miljöarbete. Enligt en global miljörankning av länder, vilken och står bakom, låg på nionde plats . Men vad gäller naturskydd och biologisk mångfald är det sämre ställt. Där ligger vi bara på plats 89 av 177. Jag ser ingen anledning till att ett rikt land som ska vara så svagt. Det är, återigen, glädjande att vi har en regering som gör en historisk satsning på att skydda värdefull natur på land och i vatten. är ett skogrikt land. Men för att gynna den biologiska mångfalden i våra skogar räcker det inte med att skydda skog. Det är också viktigt att öka miljöhänsynen i den brukade skogen. Vi behöver en modernisering av skogsvårdslagen och mer stöd till hyggesfria skogsbruksmetoder. Att bruka skogen utan kalhyggen gynnar inte bara biologisk mångfald. Det gynnar också friluftslivet, turismen och en levande landsbygd. arrangerade jag från och från Liberalerna ett seminarium här i om skogsbruk utan hyggen. Det blev spännande diskussioner mellan de medverkande från , , bolaget , som förespråkar hyggesfria metoder, och det statliga skogsbolaget , som inte gör det. Kommunalrådet och kommunchefen från kommun hade satt sig på tåget och åkt upp till enkom för att vara med på seminariet. Jo, därför att de är oroliga för hur kalhygges- och plantagebruk hotar kommunens största attraktion – . Det är kring den enda inflyttningen sker i denna utflyttningskommun. Det är också där de nya företagen startar. Kommunchefen tog tillfället i akt att återigen rikta en vädjan till om att kring bruka de sista resterna av naturskogarna med hyggesfria metoder. Traktens företagare har gett livfulla beskrivningar av besökarnas kommentarer om skogsbruket runt . Turister från , där kalhyggen är ovanliga, är både oförstående och upprörda, och jämför svenskt skogsbruk med rena krigshandlingar. En grupp studenter från undrade om var så fattigt att vi var tvungna att skövla våra skogar. Med hyggesfria metoder i skogen gynnar vi inte bara biologisk mångfald utan också friluftslivet, turismen och en levande landsbygd. Ett mycket kostnadseffektivt sätt att gynna biologisk mångfald är att värna djurens och växternas barnkammare – stränderna. Strandskyddet och allemansrätten är två svenska uppfinningar som jag är extra stolt över och som anser är väldigt viktiga att värna. Det handlar – återigen – både om att gynna biologisk mångfald och om att värna friluftsliv, turism och levande landsbygd. Jag är avslutningsvis tacksam över att vi har en regering som försöker styra mot miljömålen och oroad över att vi har en borgerlig opposition och sverigedemokrater som vill styra åt ett helt motsatt håll. 107 (M) replik: Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Det är tur att vi har en debatt om skogspolitiken . Det var mycket i anförande som jag verkligen känner att vi har anledning att diskutera vidare. Den beskrivning av det svenska skogsbruket som ger vänder jag mig oerhört starkt emot. I det svenska skogsbruket sker ingen skövling. Vi har ett i grunden hållbart skogsbruk där biomassan ökar och där våra skogsägare tar ett mycket stort frivilligt ansvar och generellt sett en väldigt bra hänsyn. Därför blir jag bekymrad när en representant från regeringspartierna uttrycker sig på det sättet som vi hörde göra i kammaren. Jag är bekymrad över att arbetet med det nationella skogsprogrammet inte går fram tillräckligt snabbt. Det är ett viktigt redskap för att ta ytterligare steg när det gäller att utveckla miljöhänsynen i brukandet och få våra skogsägare att fortsätta att ta ett stort ansvar genom att avsätta marker för naturvård. Jag tror att vi får återkomma till de frågorna , . Jag skulle vilja återkomma till rovdjurspolitiken. Det är intressant att inte riktigt får ihop helheten, som jag ser det. lyfter fram i sitt anförande att särskilt för fram problematiken med att våra ängar och hagmarker växer igen. Då måste man se sanningen i vitögat och konstatera att stora rovdjursstammar är ett bekymmer just för djurhållningen som är avgörande för att vi ska hålla våra ängs- och hagmarker öppna. Jag skulle vilja fråga : Ser inte några som helst bekymmer med att vi har allt större rovdjursstammar som gör att djurhållare slutar med sin djurskötsel och att vi därmed ser alltmer igenvuxna ängs- och hagmarker? Därmed, fru talman, får vi en allt större förlust av biologisk mångfald. 108 (MP) replik: Jag kan börja med att säga att om hade lyssnat lite mer noga på mitt anförande hade han hört att jag citerade vad turister från och studenter från tycker om det svenska skogsbruket. Det tar jag mig rätten att göra, även om jag företräder ett regeringsparti. När det gäller fråga om jag inte är bekymrad över att vi har börjat få en större vargstam i och att det skulle göra att ängs- och hagmarker växer igen mer är jag inte bekymrad över det. Om vi ser på utvecklingen av hur många får vi har i – det handlar mycket om får och vargproblematiken – ökar de. Det beror på att vi svenskar har börjat äta mer lammkött. Det är väldigt positivt. Jag tycker att det är en bra form av kött. Ett annat problem – om vi nu talar om djur, att hålla marker öppna och att också få en mångfald i skogen – är betestrycket i våra skogar. Det gäller inte minst i där man inte har så mycket vargar. Det är ett stort problem att man inte kan sätta tallplantor utan att det bara blir granplantor som klarar sig i våra skogar. Där tror jag att vi skulle behöva en större vargstam som håller efter älgarna. Då kanske vi får en älgstam som är så stor som den i , där man inte alls har det här problemet. 109 (M) replik: Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Om vi börjar där slutade tror jag verkligen inte att en ökad rovdjursstam är svaret på hur vi ska minska betesskadorna i det svenska skogsbruket. Vi ser snarare att där vargstammen till exempel har vuxit sig väldigt stor upphör jakten. Man slutar med löshundsjakten. Därmed får man ett större problem med betesskadorna. Det tror jag inte riktigt är lösningen. Vi ska ha en gynnsam bevarandestatus för våra rovdjur. Men jag tror inte att det ska användas som ett redskap i att komma till rätta med betesskadorna. För mig som moderat är det väldigt viktigt att vi för en politik som gör att vi stärker det svenska skogsbrukets konkurrenskraft men också det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Det är viktigt för den svenska biologiska mångfalden och vårt naturvårdsarbete. Därför är jag bekymrad över att arbetet med till exempel livsmedelsstrategin som just syftar till att stärka konkurrenskraften för det svenska jordbruket inte går framåt i tillräckligt hög takt. Det är helt nödvändigt att vi har betande mular och aktiva bönder som håller våra ängs- och betesmarker öppna. Annars kommer vi aldrig att klara våra miljömål och då till exempel målet om ett rikt odlingslandskap. Om vi ska återkomma till frågan om rovdjursförvaltningen skulle jag vilja ställa samma fråga till som jag ställde till ledamoten tidigare. Hur ska regeringen säkerställa att beslut om skydds- och licensjakt ska kunna fattas skyndsamt? Jag har noterat att regeringen har nämnt att man ska ha ett skyndsamhetskrav på domstolarna för beredningen. Men hur ska man säkerställa att det går tillräckligt fort? De frågorna måste nu regeringen svara på. Jag konstaterar att förvaltningsdomstolen har gjort det utlåtande som den gjort. Men måste man svara upp från regeringens sida om hur vi ska skapa en fungerande modell så att inte licens- och skyddsjaktsärenden parkeras i långdragna rättsprocesser. 110 (MP) replik: Tack, , för den frågan! Jag kan inte mer än att hålla med om att det är väldigt viktigt att vi har fungerande processer. Det är väldigt viktigt att vi kan bedriva en effektiv skyddsjakt på vargar som är där de inte ska vara i närheten av tamboskap eller kanske till och med i fårhagar. Därför är det också olyckligt att vi har haft det system som den borgerliga regeringen införde i strid med Århuskonventionen. Den här situationen hade vi kunnat lösa med ett fungerande inventeringssystem och ett fungerande system där man beslutar hur många vargar som det ska bedrivas skyddsjakt på etcetera. Därefter får man en överklagandeprocess som gör att den är färdig innan det är för sent att till exempel jaga vargarna. Det är särskilt viktigt när det gäller skyddsjakt på varg. Där har vi inte heller samma överklagandeprocess . Det är viktigt att man kan skjuta vargar innan de gör skada om de är för nära tamboskapen. Detta är någonting som regeringen arbetar med. Jag känner mig trygg med att man kommer att lösa det på ett bra sätt. Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Jag känner mig också trygg med att regeringen kommer fram med ett förslag på en livsmedelsstrategi. Man har sagt att man tänker lägga fram det i vår enligt de beslut som man har fattat. Där hoppas jag att vi kan få en samsyn kring grunddragen i den livsmedelsstrategin. Det är viktigt att vi har en sådan i av flera anledningar. 111 (L) replik: Jag ska ta upp lite frågor om skogen. Det kanske inte är så konstigt med tanke på att jag var med och arrangerade ett skogsseminarium.