prot · H309120 · 2016-06-15 00:00:00 — Jag ser att det finns all anledning att fortsätta diskussionen, inte bara nu utan kanske också mer strategiskt framöver. Vi får väl se vad det bär med sig. Men först ska vi se vad förslaget blir efter remissbehandlingen på . 261 (SD) replik: För att gå på kryckor är väldigt snabb, så jag tänkte att jag skulle vara lite ödmjuk här i talarstolen. Det jag fick höra om toalettavfall i är mycket glädjande. Vi Sverigedemokrater har legat i framkant när det gäller just den frågan. Jag har haft en interpellationsdebatt med ministern om just toalettavfall. Om fritidsbåtsägare släpper ut avfall kan de få upp till fängelse medan kryssningsfartygen kan släppa ut mer eller mindre fritt i . Att frågan har tagits upp och att detta också kommer att genomföras gör mig jätteglad. Då kommer jag till det som jag egentligen vill fråga om. Vi har gjort en beräkning. Man skulle kunna ge en lättnad till kryssningsfartygen om de väljer att släppa ut sitt avfall i hamnarnas anläggningar till en kostnad på maximalt 27 miljoner. Det hade man kunnat göra som en lättnad för dem som vill göra rätt för sig . Finns det någon tanke från regeringshåll om att kunna få till en sådan subvention och få en snabbare miljöförbättring i ? 262 (S) replik: Jag tror att det är hamnarna som har tittat på detta i första hand. Man har inte diskuterat det på regeringsnivå. är det väl så att det här arbetet inte har varit helt enkelt. Det har pågått ett tag. Jag har också slitit med den här frågan i olika instanser, och jag vet ju att det är några länder runt som , när vi hade en stor parlamentarisk konferens i , sa nej till att göra dessa åtgärder. Det är klart att ska man göra det så är det ju också andra länder som ska vara med på den här vagnen och inte bara . Men har man tack vare Helcom och IMO:s arbete med den här frågan lyckats, även om jag kan tycka att det är till dess och skulle vilja se åtgärder . Men det är ju inte svenska fartyg det gäller, och då styr man inte lika mycket. Det finns också en konkurrenssynpunkt som man diskuterar: Då kanske jag inte går till eller var det nu är för någonstans. Som sagt: Utan att med säkerhet veta tror jag att det är vissa hamnar som erbjuder den här servicen. 263 (SD) replik: Jag måste ha uttryckt mig lite otydligt, för jag upplevde inte att jag fick något svar av . Tanken var ju att göra det billigare för kryssningsfartygen. Man ger dem en lättnad genom att de tömmer sitt avfall. De får alltså en farledsreduktion. Var jag inte tydlig nog i min fråga ber jag alltså så hemskt mycket om ursäkt. Redan med SECA-direktivet har vi fått enorma miljövinster i , och det hade underlättat mycket med de här sakerna också. Jag vet ju att värnar om miljön, så där ligger det nog inga konstigheter över huvud taget. Jag tänkte sedan raskt gå in på mitt anförande, det som handlade om och frågan om jordskred i älven med kvickleran. Har någon tidsram som hon kan dela med sig av, då det är mer än akut ? 264 (S) replik: Om tänkte på farledsavgiften så missförstod jag. I det nya farledsavgiftsförslaget ligger också miljötänkandet och att man ska kunna få en rabatt. Det ska i så fall gälla alla fartyg, och vad jag menade var att en del hamnar tar hand om det i stället och kanske subventionerar. Vi har inte diskuterat det, men det är klart att det är en fråga som vi kan lyfta upp. När det gäller har jag ingen tidsangivelse. Jag tror att kollegor från alla partier i motionerar just om dessa saker och har så gjort . ska vi göra om åtgärdsdelen när det gäller infrastrukturpropositionen, så det måste i så fall in där. Sedan får vi se när det kan föreligga ett direktiv. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 14 Offentlig upphandling betänkande 2015/16:FiU39 265 (SD): Många svenskar äter kött från djur som slaktats på ett fullständigt hänsynslöst sätt utan någon som helst respekt för djurets värdighet, och man äter det här köttet ofta helt utan att veta om det. Djuren avlivas och avblodas utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Den här rituella slaktmetoden är det som heter halal- eller kosherslakt. Innan jag går vidare i mitt anförande vill jag varna eventuellt detaljkänsliga åskådare och tv-tittare. Obedövade djur – det kan vara får, det kan vara lamm, det kan vara kor – stängs in i en ställning i vad som närmast kan beskrivas som en torktumlare och vänds upp och ned på ett onaturligt och plågsamt sätt för att slutligen få strupen avskuren. Nerver, artärer och mat- och luftstrupe skärs av, men kniven når inte fram till två stora artärer, vilket gör att blodet fortsätter pumpas upp till hjärnan. Djuret kan efter detta leva i innan det slutligen möter sitt öde och dör av blodförlust. En veterinär beskriver tillvägagångssättet på följande sätt: ”Det handlar om ett jättestort operativt ingrepp utan bedövning. I alla andra sammanhang skulle jag som veterinär bli fråntagen min legitimation om jag gjorde något liknande.” Här har jag ett par artiklar från med rubrikerna ”Vanligt att slakta utan bedövning” och ”Kött från plågade djur säljs i mataffärer”. En artikel från SVT har rubriken ”Får fick halsar avskurna på pizzeria”. I är det fortfarande förbjudet med slakt utan bedövning, men enligt tidigare vd:n för och charkföretagen är det vanligt att många svenskar, utan att veta om det, får ritualslaktat halal- och koscherkött på sitt middagsbord. Slakterier i andra länder överproducerar nämligen ritualslaktat kött för att inte få brist på det, och sedan exporteras och säljs det som vanligt kött i andra länder. Enligt en undersökning gjord av kunde ingen av landets största charkgrossister redovisa kontrollpapper eller avtalstexter som garanterar att kött från djur som plågats ihjäl inte når de svenska konsumenterna. Eftersom det verkar finnas en marknad för dessa produkter och därmed också ekonomiska incitament börjar allt fler köttproducenter övergå till dessa slaktmetoder. I vissa producentländer slaktas till exempel allt får‑ och lammkött med det här tillvägagångssättet. Myndigheterna för ingen löpande statistik, men franska siffror visar att av lammen och av korna slaktas utan bedövning. I uppskattas andelen obedövade får och lamm till av veterinärer. Bara i slaktas, enligt siffror från , så många som 114 miljoner djur genom halalslakt – . Det är svårt att säga exakt hur man bäst angriper det här växande problemet, men tror att problematiken behöver angripas ur flera vinklar. Dels måste inta en stark hållning gentemot EU där man arbetar för generella förbud för denna brutala form av slakt inom hela unionen, dels måste aktivt söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött som slaktats med metoder som avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Kött från djur som slaktats och avblodats utan bedövning ska också, innan fått till ett importförbud, märkas med en tydlig varningstext för att möjliggöra för konsumenterna att välja bort dessa produkter. ska vidare kräva att all mat – all mat – som upphandlas via offentlig upphandling garanteras vara från djur som slaktats och avblodats efter bedövning, i enlighet med svenska djurskyddsregler. Vi har kanske världens mest ambitiösa djurskydd. Det är något som är stolta över och vill värna. Jag menar att vi måste vara stenhårda i förhandlingarna med EU i denna fråga. Någon kompromiss med etiska normer och hänsyn får aldrig accepteras. Jag yrkar bifall till reservation. 266 (S): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet om offentlig upphandling och avslag på motionen, som bara innehåller floskler för att försöka piska upp en rädsla och öka på främlingsfientligheten. upphandlar det offentliga varor och tjänster för . Det handlar om transporter – såväl varutransporter som skolbuss och färdtjänst. Det handlar om städtjänster. Det handlar om skolmateriel, om mat till våra barn och till mormor och morfar på hemmet. Det handlar också om sjukvård och läkemedel med mera. Det är en enorm mängd varor och tjänster som vi köper för skattepengar för att vården, skolan och omsorgen ska bli så bra som möjligt för alla i samhället. Självklart ska dessa skattepengar användas på bästa sätt. Svensk innovationskraft ska användas för att utveckla varor och tjänster, skapa klimatnytta och bidra till social hållbarhet. Genom att använda offentlig upphandling mer strategiskt använder vi de gemensamma resurserna mer strategiskt och ändamålsenligt. Många kloka kommunpolitiker använder upphandlingen för att utveckla sin kommun eller sitt landsting i önskad riktning, till exempel genom närproducerad mat i skolan, genom krav på att ge arbetslösa praktik eller anställning vid exempelvis byggen eller genom att leverantörer lever upp till krav på sjysta villkor och vita jobb. Vi ska naturligtvis också ställa krav på bästa möjliga djurskydd, och det är viktigt. Men lika viktigt som att ställa krav på djurskydd för får, lamm, grisar och kor är det att ha det bästa möjliga arbetarskyddet och sjysta villkor för arbetarna. Tyvärr ställs inte dessa krav på rätt sätt inom alla områden . När färdtjänst upphandlades i hade lönerna dumpats till som lägst. Det visade granskning av taximarknaden . När kontrollerade städbranschen låg de lägsta lönerna på . Så här kan vi inte ha det. I den offentliga sektorn använder vi gemensamma medel till att driva tillbaka yrkesgrupper och arbetstagare till löner som ingen kan leva på. Konsekvenserna blir att samhällsklyftan kommer att öka och vidgas och att den sociala utsattheten kommer att öka ännu mer. Detta är lika omodernt som det är farligt för sammanhållningen i vårt land. Den förra regeringen ignorerade detta , trots att det fanns rapporter om att det offentliga inom ramen för upphandlingen bidrog till social dumpning. Det accepterar inte vi. Det är en gång för alla dags att sätta stopp för den fortsatta lönedumpningen på arbetsmarknaden. Ambitionsnivån från vår sida kommer aldrig att vara lägre än att svenska löner och villkor ska gälla för alla som jobbar i . Det är så vi bygger vårt land starkare och utvecklar den svenska modellen. Det stärker de seriösa företagen, som annars måste konkurrera på en osund marknad. Den lagrådsremiss som lämnades kommer att leda till att en proposition läggs på bord. Där behandlas de nya direktiven, som betonar upphandlingen som ett verktyg för att främja gemensamma samhälleliga mål. I direktiven ges också miljöhänsyn, sociala hänsyn och arbetsrättsliga hänsyn ett större och ökat utrymme. Den propositionen kommer som sagt . Till dess nöjer vi oss med detta betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:725 Anslag för trafikavtal av (C) till statsrådet (S) 2015/16:726 Kassaregister av (M) till finansminister (S) 2015/16:727 Behovet av reformer på arbetsmarknaden av (L) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2015/16:728 Statsbidrag till studieförbund av (M) till statsrådet (S) 2015/16:729 Förtryck och våld mot flickor och kvinnor på asylboenden av (L) till justitie- och migrationsminister (S) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:1343 Arbetstillstånd som följer med arbetstagaren av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1344 Våld mot blåljuspersonal av Boriana (M) till statsrådet (S) § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:1301 Skogsavverkningar i av (V) till miljöminister (MP) 2015/16:1314 Situationen i av (L) till statsrådet (MP) 2015/16:1321 som en försöksregion för järnvägsunderhåll av Boriana (M) till statsrådet (S) 2015/16:1320 Underhållet av järnvägen i av Boriana (M) till statsrådet (S) 2015/16:1331 Sanktionsavgifter för kör- och vilotider av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1330 Transportstyrelsens förslag om besiktningskontroller av (S) till statsrådet (S) 2015/16:1329 Böter vid studentbalskortege av (S) till statsrådet (S) § 18 Kammaren åtskildes . av talmannen från sammanträdets början till och med § 1 anf. 72 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 7 anf. 157 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 8 anf. 194 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 12 anf. 219 (delvis), av talmannen därefter till och med § 13 anf. 243 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut. 1 Statsminister (S) 2 (M) 3 (SD) 4 Utbildningsminister (MP) 5 (C) 6 (V) 7 (L) 8 (KD) 9 Statsminister (S) 10 (M) replik 11 Statsminister (S) replik 12 (M) replik 13 Statsminister (S) replik 14 (SD) replik 15 Statsminister (S) replik 16 (SD) replik 17 Statsminister (S) replik 18 (C) replik 19 Statsminister (S) replik 20 (C) replik 21 Statsminister (S) replik 22 (V) replik 23 Statsminister (S) replik 24 (V) replik 25 Statsminister (S) replik 26 (L) replik 27 Statsminister (S) replik 28 (L) replik 29 Statsminister (S) replik 30 (KD) replik 31 Statsminister (S) replik 32 (KD) replik 33 Statsminister (S) replik 34 (M) 35 Statsminister (S) replik 36 (M) replik 37 Statsminister (S) replik 38 (M) replik 39 (SD) replik 40 (M) replik 41 (SD) replik 42 (M) replik 43 Utbildningsminister (MP) replik 44 (M) replik 45 Utbildningsminister (MP) replik 46 (M) replik 47 (V) replik 48 (M) replik 49 (V) replik 50 (M) replik 51 (SD) 52 Statsminister (S) replik 53 (SD) replik 54 Statsminister (S) replik 55 (SD) replik 56 (M) replik 57 (SD) replik 58 (M) replik 59 (SD) replik 60 Utbildningsminister (MP) replik 61 (SD) replik 62 Utbildningsminister (MP) replik 63 (SD) replik 64 (C) replik 65 (SD) replik 66 (C) replik 67 (SD) replik 68 (V) replik 69 (SD) replik 70 (V) replik 71 (SD) replik 72 (L) replik 73 (SD) replik 74 (L) replik 75 (SD) replik 76 (KD) replik 77 (SD) replik 78 (KD) replik 79 (SD) replik 80 Utbildningsminister (MP) 81 (M) replik 82 Utbildningsminister (MP) replik 83 (M) replik 84 Utbildningsminister (MP) replik 85 (SD) replik 86 Utbildningsminister (MP) replik 87 (SD) replik 88 Utbildningsminister (MP) replik 89 (C) replik 90 Utbildningsminister (MP) replik 91 (C) replik 92 Utbildningsminister (MP) replik 93 (V) replik 94 Utbildningsminister (MP) replik 95 (V) replik 96 Utbildningsminister (MP) replik 97 (L) replik 98 Utbildningsminister (MP) replik 99 (L) replik 100 Utbildningsminister (MP) replik 101 (KD) replik 102 Utbildningsminister (MP) replik 103 (KD) replik 104 Utbildningsminister (MP) replik 105 (C) 106 (V) replik 107 (C) replik 108 (V) replik 109 (C) replik 110 Statsminister (S) replik 111 (C) replik 112 Statsminister (S) replik 113 (C) replik 114 Utbildningsminister (MP) 115 (C) replik 116 Utbildningsminister (MP) replik 117 (C) replik 118 (V) 119 Utbildningsminister (MP) replik 120 (V) replik 121 Utbildningsminister (MP) replik 122 (V) replik 123 (C) replik 124 (V) replik 125 (C) replik 126 (V) replik 127 (L) replik 128 (V) replik 129 (L) replik 130 (V) replik 131 (KD) replik 132 (V) replik 133 (KD) replik 134 (V) replik 135 (L) 136 Statsminister (S) replik 137 (L) replik 138 Statsminister (S) replik 139 (L) replik 140 Utbildningsminister (MP) replik 141 (L) replik 142 Utbildningsminister (MP) replik 143 (L) replik 144 (V) replik 145 (L) replik 146 (V) replik 147 (L) replik 148 (KD) 149 Utbildningsminister (MP) replik 150 (KD) replik 151 Utbildningsminister (MP) replik 152 (KD) replik § 2 Justering av protokoll § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 4 Anmälan om granskningsrapport § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Ärenden för bordläggning betänkande 2015/16:UU18 153 (SD) 154 (C) 155 (V) 156 (KD) 157 (S) 158 (M) 159 (MP) 160 (C) replik 161 (MP) replik 162 (C) replik 163 (MP) replik 164 (L) 165 Utrikesminister (S) 166 (M) replik 167 Utrikesminister (S) replik 168 (M) replik 169 Utrikesminister (S) replik 170 (V) replik 171 Utrikesminister (S) replik 172 (V) replik 173 Utrikesminister (S) replik 174 (KD) replik 175 Utrikesminister (S) replik 176 (KD) replik 177 Utrikesminister (S) replik 178 (C) replik 179 Utrikesminister (S) replik 180 (C) replik 181 Utrikesminister (S) replik 182 (L) replik 183 Utrikesminister (S) replik 184 (L) replik 185 Utrikesminister (S) replik 186 (S) (Beslut fattades under § 11.) § 8 Strategisk exportkontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden betänkande 2015/16:UU19 187 (M) 188 (SD) 189 (M) replik 190 (SD) replik 191 (M) replik 192 (SD) replik 193 HANS (V) 194 (L) 195 HANS (V) replik 196 (L) replik 197 HANS (V) replik 198 (L) replik 199 (KD) 200 (S) 201 HANS (V) replik 202 (S) replik 203 HANS (V) replik 204 (S) replik 205 (KD) replik 206 (S) replik 207 (KD) replik 208 (S) replik 209 (L) replik 210 (S) replik 211 (L) replik 212 (S) replik 213 (MP) 214 (C) (Beslut fattades under § 11.) § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik TU20 En luftfartsstrategi för KrU11 Förutsättningar för svensk film § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats KU23 Indelning i utgiftsområden KU25 Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU19 Strategisk exportkontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden § 12 Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt betänkande 2015/16:NU23 215 HANS (M) 216 (SD) 217 (C) 218 (L) 219 (KD) 220 (S) 221 HANS (M) replik 222 (S) replik 223 HANS (M) replik 224 (S) replik 225 (C) replik 226 (S) replik 227 (C) replik 228 (S) replik 229 (SD) replik 230 (S) replik 231 (SD) replik 232 (S) replik 233 (MP) 234 (V) 235 (C) 236 (C) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2015/16:TU17 237 BORIANA (M) 238 (SD) 239 (C) 240 (V) 241 (L) 242 (KD) 243 (MP) 244 BORIANA (M) replik 245 (MP) replik 246 BORIANA (M) replik 247 (MP) replik 248 (C) replik 249 (MP) replik 250 (C) replik 251 (MP) replik 252 (S) 253 BORIANA (M) replik 254 (S) replik 255 BORIANA (M) replik 256 (S) replik 257 (C) replik 258 (S) replik 259 (C) replik 260 (S) replik 261 (SD) replik 262 (S) replik 263 (SD) replik 264 (S) replik (Beslut skulle fattas .) § 14 Offentlig upphandling betänkande 2015/16:FiU39 265 (SD) 266 (S) (Beslut skulle fattas .) § 15 Anmälan om interpellationer § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016