prot · H30997 · 2016-04-22 00:00:00 — När det gäller Dag Hammarskjöldfondens inbjudan handlade den i substans om klimatfinansiering och krig och konflikter. Man diskuterade antibiotikaresistens och stadsplanering. Man gjorde studiebesök på en vatten- och avloppsanläggning i . Det var långt från lyxhotell på , som jämförelsen var. kandiderar med utgångspunkt i det vi är bra på och den politik vi för. Vi har en feministisk politik, vi är världsledande på miljöteknik, vi jobbar med att förebygga konflikter och vi är en av världens största biståndsgivare. Det är detta vi för fram när vi träffar dessa länder. Det vore dumt om vi inte gjorde det. Och när Dag Hammarskjöldfonden bjuder in dessa FN-ambassadörer i deras egenskap av aktörer i de globala förhandlingarna vore det dumt om vi inte passade på att träffa dem. Vi träffade dem utanför Dag Hammarskjöldfondens program, och det finansierades inte av biståndet, vill jag säga. Angående oberoende röst vill jag säga att det sitter två EU-medlemsländer som permanenta medlemmar i säkerhetsrådet, men EU-samordningen är inte så självklar som det kanske låter i debatten. Därför är det viktigt att andra EU-medlemsländer sitter som tillfälliga medlemmar i säkerhetsrådet. 45 (M): Jag tog inte upp kampanjen om en oberoende röst för att vi skulle ha en debatt om huruvida det var rätt eller inte att använda denna slogan, utan det handlar om vad vi faktiskt har kommit överens om. Är det rätt att framhärda fastän vi har kommit överens om något annat? Det är egentligen det jag är ute efter. Det är i ljuset av detta och det övriga vi har talat om som vi har varit kritiska och ifrågasättande. Känslan av att det inte är riktigt klarlagt och att det finns något bakom som vi inte får se skapar en misstro som inte är betjänt av. Vi ifrågasätter inte att en kampanj av detta slag, en kandidatur, kommer att kosta skattepengar. Men det är viktigt att det inte råder några som helst oklarheter om vilka medel som har använts och på vilket sätt och i vilket syfte de har använts. Det är det hela frågan handlar om. Det handlar om förtroende, och det handlar om vilka värden vi vill kunna driva i FN, andra internationella organisationer och som sagt förhoppningsvis också i det organ som har det högsta ansvaret för fred och säkerhet i världen. Där har , både som biståndsgivare och som aktiv aktör i globala frågor, verkligen något att bidra med. Jag hoppas att utfallet kommer att bli på det sättet. Våra motiv till att ställa oss frågande till detta har ifrågasatts på många sätt, och därför är det bra att vi diskuterar dessa frågor i all öppenhet. Vi vill vara säkra på att det inte kommer några nya överraskningar , utan att vi har denna öppna kanal till utrikesutskottet och . 46 Statsrådet (MP): Jag kan verkligen försäkra att det inte finns några andra motiv för regeringen att vilja sitta i än att vi vill driva på för global säkerhet och en hållbar framtid för mänskligheten. Det är också därför vi är en av världens största givare till FN-systemet och en av världens största biståndsgivare. Jag hade inte tid att svara på fråga om varför vi inte nämnde det andra besöket i interpellationssvaret. Jag svarade på frågor efter Dagens Nyheters publicering av det så kallade avslöjandet, från alla medier utom som aldrig ringde. Jag berättade för TT att det var två grupper som hade inbjudits av . Vi har ingenting att dölja. Jag vill understryka att FN-ambassadörer från världens allra fattigaste länder inte är några glassiga typer utan har oerhört begränsade möjligheter. Vi har ett land som , som har en väldigt liten befolkning och som är en mycket utsatt ögrupp i . Där finns ett fåtal personer som över huvud taget är sysselsatta med internationell politik, och de har varit helt avgörande för att få ett bra klimatavtal på plats, genom sina vittnesmål om landets utsatthet. De var bland annat med på en av resorna och fick ta del av svensk vatten- och avloppsteknik i , vilket kan hjälpa att klara de utmaningar man har. Jag har själv varit på besök och sett vilka enorma utmaningar som finns med havsnivåhöjningen och bristen på grundvatten. Det är dessa frågor vi vill driva i FN – säkerhet, klimat, feministisk utrikespolitik och global solidaritet – ingenting annat. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:542 om vapendirektivet 47 Statsrådet (S): har frågat mig dels om det är min och regeringens avsikt att i förhandlingarna om vapendirektivet i EU driva en linje som är mer restriktiv än den som regeringen har mandat för från att driva, dels vilket ansvar jag har om det skulle visa sig att medie- och protokollsuppgifter om detta skulle stämma. I förhandlingarna om vapendirektivet driver regeringen den linje som vi fått enhälligt stöd i för. Det finns ingen annan avsikt från mig eller regeringen. Jag har fullt förtroende för att de tjänstemän som förhandlar frågan för räkning följer sina instruktioner. 48 (M): Tack, ministern, för det korta svaret! Det lyfte kanske inte upp alla de frågeställningar jag hade i min interpellation, men dessa får vi möjlighet att utveckla vidare . EU:s översyn av vapendirektivet och vår ståndpunkt här i följs noggrant av 600 000–700 000 vapenägare i landet, vilka är oroliga för att det ska bli inskränkningar som innebär att man inte får ha kvar det vapen man har haft och inte kan utöva den jakt eller den sportskytteverksamhet som man håller på med. Därför vägs alla uttalanden, förändringar och annat på guldvåg för att se åt vilket håll regeringen och driver på i denna fråga. Av den anledningen är det många som läser protokollen från de olika sammankomsterna nere i EU, i det här fallet rådsmötena. Det har visat sig att protokollsanteckningarna från mötena kanske inte har stämt hundraprocentigt överens med det ställningstagande vi haft i . Av den anledningen skapas oro i diskussionen. Angående dokumentationen har jag en fråga. Jag har tagit del av två separata rådsmötesprotokoll. Enligt dem har drivit en linje som inte är helt förenlig med landets ståndpunkt. Detta har enligt protokollen skett dels genom att vi inte har motsatt oss de förslag som strider mot vår linje, till exempel när det gäller tidsbegränsningen av licenser, dels genom att vi har framfört egna förslag som kanske inte stämmer överens med den ståndpunkt som har. Ett exempel är förbud av samtliga halvautomater, då man räknar upp teknik för dessa automater som innebär att i princip samtliga halvautomatiska vapen kommer att omfattas. Jag vet att ministern har uttalat i medierna att protokollen från ordförandeskapet är missvisande. Jag skulle gärna vilja att ministern utvecklar det och talar om vad som är missvisande. Min fråga är: Vilka åtgärder, om några, har vidtagits efter detta för att undvika missförstånd kring att vi har en linje här och att det ändå kan stå något annat i protokollen nere i EU? Min enkla fråga är alltså: Är det protokollet som stämmer, eller är det ministerns och regeringens linje som stämmer i denna fråga? Har man vidtagit några åtgärder för att det som sägs och de förslag som läggs fram på mötena protokollförs korrekt? Är det fler protokoll som kan vara missvisande i det här läget? 49 Statsrådet (S): På marginalen finns det fel i protokollen, precis som säger. Men det framgår tydligt av protokollen att inte har drivit en sådan linje som ger uttryck för. Antingen har inte läst protokollen ordentligt eller också ljuger . har inte fört fram något förbud mot halvautomater, utan vi driver den linje som den har slagit fast och som har stöd bland samtliga partier i riksdag. 50 (M): Jag tycker att det är bra att ministern erkänner att det står fel i protokollen. Min fråga är: Har ministern vidtagit några åtgärder gentemot ansvariga tjänstemän eller ordförandeskapet där nere så att man blir mer noggrann med vad som står i protokollen? Jag utgår generellt sett från att det som står i ett protokoll måste vara det som har uttalats på ett möte. Det blir väldigt konstigt om någon skriver protokoll som inte stämmer överens med de faktiska uttalandena och de faktiska ståndpunkter vi har drivit i EU. är jag lite nöjd över att ministern så tydligt talar om att protokollet är missvisande men att det i andra delar av protokollet tydligt ska framgå vad som har sagts. Jag delar inte den uppfattningen fullt ut, för det finns en rätt stor otydlighet i den här biten i och med att man går in i en vapenspecifikation som innebär att samtliga halvautomatiska vapen i börjar ifrågasättas. Det kan inte vara vår mening att vi ska ha den ståndpunkten. Vi har i alla fall inte haft den här i riksdag. Min fråga blir vidare: Har man vidtagit några åtgärder för att de här protokollen i fortsättningen ska stämma överens med vad som är sagt och gjort på mötena? Har ministern haft uppe den diskussionen med tjänstemännen, så att de är ännu mer noga med att se till att vad de framför uppfattas på ett sådant sätt att det inte kan misstolkas? Kan vi med detta konstatera att framtida protokoll kommer att stämma överens med det som faktiskt har sagts och gjorts på mötet? 51 Statsrådet (S): Svaret på fråga är ja. Men jag lägger min tid på att skydda intressena för rättmätiga vapenägare och begränsa tillgången till vapen för brottslingar och terrorister. Det vore nog klokt om också hade sitt fokus på det, i stället för att misstolka EU:s protokoll. 52 (M): Protokollen är den enda handling från de här mötena som vi har och kan granska, för att se vad som har hänt. Det vore anständigt att se till att protokoll har sådan status att man kan följa vad som har sagts och gjorts på ett möte. Den lärdomen har jag gjort i mitt arbete. Jag har varit sekreterare och annat i olika sammanhang och har då varit rätt noga med att protokollen ska stämma. Det handlar här om att minska den oro som finns bland jägare och skyttar som följer detta noga, så att de får en trygghet i att driver sin linje med tydlighet och att det också syns tydligt i protokollen. Avslutningsvis får jag fråga: Har regeringen för avsikt att på något sätt försöka begränsa eller förbjuda legala vapen, legala vapendelar eller annan legal utrustning som används vid sportskytte eller jakt i ? I övrigt får jag tacka ministern för svaret. 53 Statsrådet (S): Regeringen har ingen annan linje än den som och har stött i riksdag. I den ingår att vi står upp för jakt och sportskytte. Men i den ingår också att vi ska göra det svårare för terrorister att få tillgång till vapen. Det har diskuterats att vissa vapen som är framställda för militärt syfte ska flyttas till den klassifikation i EU där vapen är förbjudna. Det skulle på marginalen kunna betyda att militärkarbiner flyttades dit. Det är i så fall ett pris vi får betala för att ha striktare vapenlagar i EU:s 28 medlemsländer. Det är den avvägning som både jag och tillsammans har gjort i och det förhandlingsmandat som våra förhandlare har fått. Men det rör sig verkligen på marginalen. I övrigt har vi inga andra sådana planer. Inga vanliga jaktvapen – oavsett om de är halvautomatiska eller inte – ska förbjudas. Det är min absoluta tro att detta också kommer att bli verklighet i EU, för förhandlingarna rör sig i för positiv riktning. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:537 om renovering av 54 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig när jag avser att ge klartecken för en ombyggnad av . är en av våra viktigaste kulturinstitutioner, och som nationalscen för opera och balett ska den vara ledande och stå på högsta nivå när det gäller utveckling, förnyelse, konstnärlig kvalitet samt hantverksskicklighet i ateljéer och verkstäder. Det ställer givetvis stora krav på förutsättningarna för verksamheten att nå sin fulla potential. Lokalerna har avgörande betydelse för möjligheter att leva upp till alla delar av sitt uppdrag. Husets utformning och skick har betydelse för tillgängligheten men också för den konstnärliga utvecklingen. i är i behov av renovering. Frågan har blivit alltmer akut, och därför gavs också i uppdrag att i nära samarbete med ta fram en förstudie om en renovering och ombyggnad av . Den förstudie som överlämnades var gedigen och innehöll glädjande nog beskedet att en omfattande renovering och ombyggnad av kan göras inom ramen för de som regeringen har fastställt i uppdraget till . En så omfattande renovering och ombyggnad som planeras är den största som genomförts i en byggnad som ägs av . Det kräver ett grannlaga grundarbete, och ärendet bereds därför brett inom . Min förhoppning är att kunna återkomma i ärendet . 55 (M): lät bygga den första kungliga opera på den plats där dagens nu står. Byggnaden revs och ersattes av Axel pampiga 1898. hände det i som har skett i såväl som och : Staden fick ett nytt . har inte mycket hänt. Verksamheten på har förändrats och utvecklats. Säsongernas omfattning har förändrats. Slitaget har varit omfattande. Publikens förväntningar är annorlunda . Andra krav gäller, tack och lov, vad gäller tillgänglighet och arbetsmiljö. är behoven av en genomgripande renovering och ombyggnad stor. Trots gott löpande underhåll leder ålderstigna system till problem med arbetsmiljön, hög energiförbrukning och störningar för verksamheten. Dessutom är det nödvändigt med inte bara en renovering utan också en utbyggnad. Som ett av få såväl inom som utanför har bara en scen. Repetitionslokaler för orkestern saknas. I stället får man bussa musikerna till och från i . I andra riktningen går lastbilarna med scenografi och kulisser, eftersom de inte kan förvaras i huset vid . Det är en ohållbar situation. I samband med alliansregeringens budgetproposition aviserade dåvarande kulturministern en ombyggnad av . fick i uppdrag att i nära samarbete med genomföra en förstudie för en renovering och ombyggnad. En kostnadsram fastställdes till . Uppdraget var att utgå från hur man kan skapa bättre förutsättningar för den konstnärliga verksamheten och öka tillgängligheten för publiken. Bakgrunden var just hur Operan bättre ska kunna möta de krav som dagens utövare och publik ställer på en nationalscen för opera och balett. Särskilt påtalades behoven vad gäller ventilation, brandskydd och teknik, liksom de behov som finns av modernare och mer tillgängliga publika utrymmen och flera utrymmen för föreställningar och repetition. avlämnades, som kulturministern mycket riktigt sa, förstudien till , där den nu verkar ha börjat samla damm på en hylla. Jag hade inför dagens debatt en from förhoppning om att kulturministern skulle komma med ett tydligt besked till kammaren. Detta är ingen ny fråga. Snarare uppfattar jag att det finns en bred politisk enighet om den förestående renoveringen och utbyggnaden, och grundarbetet är dessutom gjort. fick vi inget besked i kulturministerns svar. Men hon har chansen att ge ett nu i debatten i stället. 56 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, riksdagsledamot , för frågan och för ert stora engagemang i och vårt kulturarv i stort! Det finns , precis som riksdagsledamot beskriver, en tydlig arbetsplan. Det är en process som har varit på gång, och det finns en bred politisk enighet om vad målet är med denna process. Vi är just nu i ett skede där den förstudie som har lämnats in bereds. Arbetet leds av , som äger byggnaden som hyr. Men det har varit i ett tätt samarbete mellan dessa två som förstudien har arbetats fram och lagts fram för mig. Detta är den mest omfattande renovering och ombyggnad som har planerat för. Därmed är det en mycket stor sak för regeringen och för hela vår stat. Det är inget beslut man hastar fram, utan det krävs noggranna överläggningar och ett brett och djupt underlag. Det vi gör, det vi planerar att göra, handlar om hela vår framtid. Statsrådet är ansvarig minister i regeringen för . Men statsrådet och jag är förstås i ständig kontakt och har en djup diskussion just om detta. Det är oerhört angeläget att operan, både byggnaden och själva innehållet, som är en av pärlorna i vårt kulturarv har de bästa av förutsättningar. 57 (M): Låt mig inleda mitt inlägg med att berätta hur glad jag är att vi kan stå här och debattera en så viktig sak som svensk scenkonst och vår fina nationalscen. Sedan det senaste valet är det inte längre så ofta som det händer. Regeringen verkar ha fullt upp med att försvara sin entréreform och kämpa för sin filmpolitik. Det har jag förståelse för, men det behöver inte innebära att annat måste stå tillbaka. Frågan om är betydligt större än en fråga om tegel och murbruk. Jag instämmer i det som kulturministern sa. Det är inte bara en fråga om en byggnad utan också en fråga om innehåll. Men byggnaden är en förutsättning för innehållet. Det handlar om den konstnärliga verksamheten men också om publikens upplevelser, om tillgänglighet och om delaktighet. Som nationalscen har det tydligt formulerat i sitt uppdrag att stå på högsta nivå när det gäller konstnärlig kvalitet, förnyelse, mångfald och hantverksskicklighet i ateljéer och verkstäder. Man har också i uppdrag att agera för att konstarterna ska bli tillgängliga för en så stor publik som möjligt. En förutsättning för detta är fungerande lokaler. Det måste kulturministern och jag kunna vara överens om att man inte har . En tillbyggnad skulle dessutom göra det möjligt för operan att ytterligare kunna utveckla sin barn- och ungdomsverksamhet. I förstudien pekar särskilt på möjligheten att kunna utveckla en scen ägnad för barn och unga, något som de flesta andra har men som saknas i . En sådan scen skulle också kunna skapa större möjligheter för den nyskapande konsten att utvecklas. Den förstudie som är gjord är gedigen och djup, och den visar på hur man kan möta operans behov av att åtgärda de tekniska och arbetsmiljömässiga brister som finns och hur man kan möta kraven på utveckling och förnyelse. Dessutom visar man hur detta kan lösas inom den kostnadsram som är satt samt hur man kan klara de krav som ställs ur stadsmiljösynpunkt och utan att de kulturhistoriska värdena äventyras. Alternativet till en renovering skulle vara ett helt nytt . Men då talar vi om helt andra summor och en betydligt större process. Den tidigare regeringen gjorde bedömningen att det saknades stöd för att sätta igång ett sådant projekt. Jag vet inte om den nuvarande regeringen gör en annan bedömning. Interpellationsdebatterna har fördelen att de ger utrymme för ett något djupare resonemang än våra betänkandedebatter. Man har lite mer tid till sitt förfogande. Jag hoppas att kulturministern nu tar möjligheten att utveckla sin syn på det nya . Jag tycker inte att det är ett orimligt krav att hon också redogör för den fortsatta processen framåt. Hur ska den se ut? När ska beslut fattas? Och när räknar man med att kunna sätta spaden i jorden? Utredningsarbetet är gjort. Färdplanen ligger på bordet. Men när ska den verkställas? Så otydlig som kulturministern är i sitt svar när det gäller att ge besked om datum och tidslinjer måste jag ställa några väldigt raka frågor. Kommer vi verkligen att se en renovering? Eller tänker man begrava den här frågan på ? Kommer vi att se en renovering, kulturministern, och när kommer den i så fall att ske? 58 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, riksdagsledamot , för den fortsatta diskussionen! När man representerar en regering och debatterar mot oppositionen är man glad när det finns konfliktytor. Vi har några sådana, och vi har mötts i den här kammaren och haft våra diskussioner. Sedan finns det också områden där man är överens. Jag är glad över den tydliga redogörelse som riksdagsledamot gör för vikten av vårt kulturarv, vikten av en kunglig opera och vikten av en fantastisk byggnad, att den finns kvar och att själva verksamheten får de bästa förutsättningarna. Man behöver modern teknik så att man kan fortsätta vara en spelare av världsklass och fortsätta ha utbyte med operor och baletter från världen över. Det gläder mig, och det bådar gott för framtiden att den här djupa kunskapen och insikten finns. Men riksdagsledamot vill också att jag ska stå här och lova datum och tidsfasta processer när det finns en arbetsordning som vi följer. Jag kan bara återigen betona: Vi följer den ordning som finns. Vi är fortfarande inom den tidsram som finns, men detta är ett oerhört stort beslut. Den dagen då jag berättar att vi kör igång och tar det definitivt slutgiltiga beslutet för att det här stora arbetet ska sätta igång ska det också följas. Jag vill inte stå här och säga en sak och sedan komma tillbaka och säga: Nej, vi måste skjuta på det en månad eller halvår. Jag kommer att återkomma . Riksdagsledamot behöver inte oroa sig för att regeringen i sin helhet och i synnerhet jag som kulturminister inte förstår vikten av vår kungliga opera, både av byggnaden och innehållet, och att de bästa av förutsättningar krävs för att man ska kunna jobba med allt det material som finns och den uppbyggda kunskapen men också för att arbeta för förnyelse. 59 (M): Kulturministern återkommer i debatten till vilket stort projekt detta är – det största någonsin – och vilken komplex process det är fråga om. Så är det naturligtvis. Detta är ingenting som man bara slarvar ur sig. Den som följer den lokala stadsbyggnadsdebatten i vet dessutom hur många åsikter som finns och hur känsligt det är när man gör ingrepp i stadsmiljön. är dock inte en Stockholmsangelägenhet utan en angelägenhet för hela . Den är vår nationalscen, och den måste ges rimliga förutsättningar. Ja, en renovering och utbyggnad är en långdragen process. Det handlar om projekteringar, detaljplaner och bygglov och det handlar om kulturminnen och prövning av kulturmiljöintressen. Bara själva byggtiden beräknas till , och då måste verksamheten flytta ut ur huset. Desto viktigare är det då att färdplanen ligger på bordet och att någon vågar och orkar trycka på startknappen. Tidsplanen finns redan. Den är presenterad och finns med i förstudien. Den visar att en renovering skulle kunna inledas och att en öppning skulle kunna ske . Då skulle kunna få en nationalscen för opera och balett värd namnet. Detta var det svar jag både hoppades på och trodde att kulturministern skulle ge. Jag konstaterar att så inte är fallet och beklagar det. Kanske kom hon inte så långt i förstudien, för det står ganska långt bak. Men jag kan tipsa om s. 31. Där finns en mycket tydlig färdplan. Tyvärr har kulturministern och regeringen sett till att det första steget redan är försenat, det vill säga startknappsbeslutet. Det handlar inte om månader eller om , utan det handlar om att snart har gått sedan förstudien överlämnades. Men det går att reparera och ordna till. Ta nu den här chansen, kulturministern! Utan ett beslut kan inte den viktiga och komplicerade process vi debatterar komma igång. Fatta de nödvändiga besluten så att till slut kan få en fungerande nationalscen för opera och balett. 60 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, riksdagsledamot ! Ett beslut kommer att komma . Det är en gedigen process. Det handlar om från svenska skattebetalare, och de pengarna ska investeras i vår samtid för vår framtid. Regeringen och jag har stora och höga ambitioner med den svenska kulturpolitiken. Vi har redan sett till och kommer att fortsätta se till att det finns mer pengar till kultur och att fler tar del av kulturen oavsett var de bor i vårt land. Att ha starka institutioner är en förutsättning för att kunna uppnå detta. Vi behöver satsa på bredd och på professionalism, för det är också en förutsättning för att nå ut till fria grupperna och kulturutövarna som kan inspireras, ha utbyten, få kompetensutveckling och möjlighet till karriärer genom det här samarbetet med både bredd och spets. är precis som säger en av våra två nationalscener, och de har ett omfattande uppdrag. De behöver goda förutsättningar och god framförhållning för att kunna planera sina verksamheter. Därför är detta ett beslut som behöver tas och ett besked som behöver ges. Jag upprepar: Jag kommer att återkomma, förhoppningsvis . ska ha den bästa av förutsättningar.