prot · H30991 · 2016-04-13 00:00:00 — Vi tecknar en bild där fler människor går från bidrag till lön, fler ska tjäna mer. Rörelsen är att gå på försörjningsstöd på till att få sin första lön. Det är ytterst få förändringar som innebär en intäktsökning på . Men just denna förändring från bidrag till lön innebär det. Det är därför jag vill att fler ska få chansen att göra den resan. Det är därför jag vill göra det som såväl internationella som svenska experter säger när de pekar ut vad vi måste göra för att modernisera arbetsmarknaden. Det är inte sant att vi ska chockhöja hyrorna för dem som sitter på hyreskontrakt. Vi har varit väldigt tydliga med att vi vill göra en klok och stegvis förändring som innebär starkt besittningsskydd och att ingen ställs på gatan. Det är därför vi fokuserar på nyproduktion när vi talar om friare och mer marknadsbaserad hyressättning. Det är ett bra sätt att fasa in förändringar så att människor inte upplever väldigt snabba förändringar. ser ungefär vad vi säger men förstår det fullständigt fel. Det är bra att jag får möjlighet att korrigera. 115 (V) replik: Jag har i varje fall förstått så mycket som att du vill ha lägre löner. Framför allt är det inom affär men även inom vård, om jag har förstått det hela rätt. Det är i varje fall vad din vice ordförande har sagt i debatter med mig. Om vi tittar på affär är den faktiska ingångslönen . Den är alltså enligt alldeles för hög och behöver bli lägre. Det betyder att vi kommer att få väldigt många fattiga arbetande i detta land. Sänker man lönerna för en grupp, i det här fallet för dem som kommer hit, som ni nu vill, påverkar det såklart alla andra i dessa verksamheter. Men var det fråga om hyrorna. Ni har också sagt att ni vill ha marknadsbaserade hyror. Det kommer självklart att få konsekvenser. Hyrorna kommer att öka, och det är också meningen. Det kommer att få påverkan på väldigt många människors ekonomi. Det kommer att leda till att de tvingas flytta oavsett besittningsskydd. Har man inte råd med hyran, så har man inte råd med hyran. har räknat ut att det är 1 miljon människor som kommer att beröras. Det innebär att ni är flyttkarusellernas parti. 116 (C) replik: Kärnformuleringen i senaste replik var: om jag förstått det hela rätt. Det har hon inte. Det är sant att vi måste reformera centrala samhällsområden i i grunden. Det är inte sant att en massa människor ska få lägre löner. Däremot är det sant att en massa människor ska ha möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och gå från låga bidrag till en lön de kan leva på. Det är inte sant att en massa människor ska få chockhöjda hyror och bli av med sina lägenheter. Däremot är det sant att vi steg för steg ska reformera den svenska bostadsmarknaden så att den fungerar bättre. Det är solklart det vi måste göra. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande har en helt annan agenda för . Man vill inte göra någonting i mångt och mycket, och vill man göra någonting innebär det i varje läge en massa offentliga miljarder som alltid ska betalas av någon annan. Det är så långt ifrån politik man kan komma. Det är väldigt tydligt efter ett sådant här replikskifte. Jag tackar för möjligheten att tydliggöra detta. 117 (V): De allra flesta av oss har upplevt den där alldeles speciella personen i välfärden. Det är förskoleläraren eller barnskötaren som gjorde en alldeles speciell insats när vi kom med vårt första barn till förskolan. Eller kanske var det undersköterskan som tog hand om mormor när hon var svårt sjuk på sjukhuset och gjorde hennes tillvaro så mycket bättre. Utan deras insatser skulle vårt liv vara så mycket svårare. För oss kvinnor är det dessutom helt avgörande att välfärden fungerar, är trygg, håller god kvalitet och är väl utbyggd. Vi vet hur viktigt det arbetet är för att det ska vara så. Vi vet också att det behövs väldigt mycket mer resurser för att det ska kunna utföras på det bra sätt som det faktiskt behövs. När vi är på vårt arbete vill vi kunna känna oss trygga med att våra nära och kära ska ha det bra. De är trots allt det värdefullaste vi har. Dem ska vi överlämna till välfärdsarbetarna och deras ansvar. Därför ska de också ha de bästa förutsättningar de någonsin kan ha för att ta det ansvaret. Tyvärr är det inte alltid så . Resurserna är knappa, och hur personalen än sliter räcker de inte till. Så kan vi inte ha det. Ett modernt samhälle kräver en utbyggd välfärd, ett samhällsbygge där kvinnors livsvillkor stärks och där de som är i centrum för välfärdstjänsterna som barn, äldre och sjuka får det bättre. Det är ett mänskligare , och det är ett som vi alla tjänar på. Det är det vi haft med oss i inför förhandlingarna när vi krävde 10 miljarder i permanenta tillskott till välfärden, till kommunsektorn. Vi krävde det, och vi fick det. kan kommuner och landsting få goda planeringsförutsättningar för att förstärka i de verksamheter där de tycker det bäst behövs. Det kommer se lite olika ut. I en del kommuner är barngrupperna i förskolan för stora. I andra kan det handla om att äldre behöver få en bättre kvalitet i äldreomsorgen, att biståndsbedömningen blir generösare och att personalen får mer tid för en god omsorg. Man kan ta bort delade turer eller satsa på skolan. Förlossningsvården kan få mer resurser, eller köerna till vård för prostatacancer kan kortas. Löner och arbetsmiljö kan också förbättras. De 10 miljarderna kommer att göra skillnad, år . Det vi nu gör är att vi visar att det går att ta emot väldigt många människor som vi stärker välfärden. Gång på gång får vi höra påståenden om att det inte går att göra bägge sakerna . Men i vår moderna historia är precis de två sakerna som har gjort känt internationellt – en generös flyktingpolitik och en ambitiös välfärdspolitik. Ett samhälle som har låtit det gemensamma förfalla blir självklart sämre på det. Om lärarna redan är pressade till gränsen och bostadsbyggandet har avstannat, då är det svårare att ta emot många nya människor. Därför är det viktigt att vi nu lämnar högerns sköra samhällsbygge, för det håller inte ihop. När vi satsar på välfärden gör vi starkare och stabilare. När välfärden förstärks skapas trygga människor, och ekonomin förbättras för såväl den enskilde som i samhällsekonomin i stort. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Förutom att de 10 miljarderna tillförs, inleds nu också en dialog mellan regeringen och Kommuner och Landsting för ett gemensamt arbete om bristyrkena i välfärden. I många viktiga yrken saknas personal med rätt kompetens. Det är självklart ett problem som måste lösas. när väldigt många människor har sökt sig hit undan krig och förtryck måste vi också ta till vara deras kompetens och vilja att arbeta. Därför får Arbetsförmedlingen ett extra tillskott för att redan under väntan på flyktingförläggningen inleda en kompetenskartläggning med ett särskilt riktat fokus mot bristyrkena i välfärden. Även möjligheterna att lära sig det nya språket förstärks, eftersom folkhögskolorna får ta del av de pengar som finns avsatta för detta och kan inleda ett nytt och bra arbete. pustar högern och beklagar sig över att välfärden ska få 10 miljarder. blir nästan lite tragikomisk när han står i tv och oroar sig över svensk ekonomi och över statsfinanserna därför att välfärden ska få 10 miljarder i permanenta tillskott. I hans värld är det ett hot när välfärden får mer pengar, men inte när skatterna sänks ofinansierat. Vi har hört hur borgerligheten åmar sig över hur de offentliga finanserna undergrävs. Så lät de inte när de själva sänkte skatten ofinansierat gång på gång. Vi kommer väl alla ihåg hur de lämnat efter sig stora offentliga underskott alla de varit vid regeringsmakten. Men när välfärden får resurser sliter borgerligheten sitt hår i förtvivlan. Tänk att välfärden ska förstärkas och inte utarmas! Ojojoj, hur ska detta gå? I stället vill de fortsätta att sänka skatten. Vad är barns utbildning mot en skattesänkning? Vad är mormors omsorg värd mot en skattesänkning? Vad är en fungerade förlossningsvård värd mot en skattesänkning? Svaret kommer självklart att vara att skattesänkningar alltid kommer först. Högerns kreativitet när det gäller att forma nya förslag till skattesänkningar är stor, likaså kreativitet när det gäller att jaga människor som är på flykt undan krig och förtryck. När det gäller att jaga skatteflyktingar är de däremot helt tomma på förslag. När de rikaste grupperna i samhället genom sinnrika upplägg smiter undan skatten gör högern inga presskonferenser eller snabba utspel. Från deras håll kommer då bara tystnad. En anledning till det är kanske att det är deras kompisar som är inblandade. Nyss kom det fram att tidigare moderata riksdagsledamöter hör till dem som haft tillgångar utomlands och inte velat betala skatt. Det är resurser som skulle ha gått till välfärden. De skulle ha gått till de sjuka som sitter i kön på akuten eller till de äldre som sitter på ett äldreboende med underbemannad personalstyrka. När före detta borgerliga statssekreterare som utgör ledningen på ringer och varnar sina gamla kompisar för att medierna vet att de smitit från skatten har det faktiskt klivit över alla gränser. En välfärd man kan lita på kräver att alla som kan är med och bidrar. Det gäller även de rikaste, och det gäller faktiskt även moderater. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Det pratas mycket om den svenska modellen . Det är välkommet. Högern försöker på alla tänkbara sätt sminka över det uppenbara faktum att de jämt och ständigt vill gå ifrån den. Ena dagen är det skattesänkningar som slår mot välfärden. är det staten som ska gå in och sänka lönerna. Vi är många som är med och försvarar den svenska modellen. Men det räcker inte att bara försvara den. Vi måste utveckla och förbättra den med nya reformer och nya satsningar. Annars stagnerar den och kommer att angripas. Därför är det så viktigt att utveckla den svenska modellen. I detta kommer de 10 miljarderna till kommunerna, landstingen och välfärden väl till pass. När regeringen förhandlar med står välfärden och jämlikheten i centrum. Då får man 10 miljarder till välfärden och en bankskatt. När man läser den fördelningspolitiska bilagan i vårpropositionen kan man faktiskt bli lite glad. Politiken påverkar inkomstskillnaderna. Den ekonomiska standarden förbättras för dem med lägst inkomster, medan skattehöjningarna har riktats till dem med högst inkomster. Det är väl därför borgerligheten nu är så upprörd. Framför allt är det dessutom kvinnor som får det bättre. Att minska inkomstskillnaderna är centralt i försvaret av välfärden. Med alltför stora inkomstskillnader minskar tilliten och solidariteten mellan olika samhällsgrupper. De där uppe känner då inte lika mycket för att betala skatt för att bistå grupper som har det tuffare ekonomiskt. Vi vet att hälsan också påverkas och blir sämre. Framför allt är det barns hälsa som påverkas. Även skolresultaten blir sämre. När borgarna styrde ökade inkomstskillnaderna. De med högst inkomster fick cirka tio gånger mer i procentuell ökning än de med lägst inkomster. Den relativa fattigdomen ökade med . får vi i stället ett mål om att lyfta fram de grupper som har lägst inkomster och garantera dem en ekonomisk tillväxt som är högre än för andra grupper i samhället. Från sida vill vi minska inkomstskillnaderna, för det ger ett starkare samhällsbygge som omfamnar fler. Vi vill bygga ut välfärden. Men medan vi vill utveckla den svenska välfärden siktar högern på att angripa den gång på gång. 10 miljarder till välfärden i permanent tillskott kommer att göra skillnad för väldigt många människor, inte minst för oss kvinnor. Sorry, , , och – för mig är det mycket viktigare än att ni ska bli nöjda. 118 (C) replik: Jag har haft ett lågintensivt projekt under ett antal budgetdebatter att få att erkänna att det vore positivt med fler kvinnliga företagare, fler kvinnliga vd:ar och fler kvinnliga styrelseordförande. Jag kommer att avsluta även denna replik med att fråga henne om just detta. Men den förda politiken leder i helt motsatt riktning när har inflytande. Med kirurgisk precision försämrar man för de branscher där kvinnligt företagande, kvinnliga vd:ar, kvinnliga styrelseordförande och kvinnligt ägande växer fram. Där ska förbjuda, försvåra och förstöra. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi ser dessutom vad som hänt med andra åtgärder som alliansregeringen vidtog, till exempel ambassadörsnätverket för kvinnliga företagare och satsningarna på organisationer som på olika sätt stöttar detta. Allt sådant har också försvunnit. Är det så att vi är överens om att vi vill ha fler kvinnliga företagare är det en märklig politik man bedriver. Frågan är om vi på ett grundläggande plan är överens. Är jag och överens om att det vore bra med fler kvinnliga företagare i ? Och om så är fallet, vad gör för att det ska bli så? 119 (V) replik: vill gärna ha fler kvinnor i bolagsstyrelser. Vi är för kvotering. Jag vet inte om är det. Det skulle jag gärna vilja höra i så fall. Vi är också väldigt mycket för att kvinnor ska få bättre förutsättningar i sina liv. Det är därför vi kämpar så mycket för att se till att välfärden får resurser, så att den kan ha den kvalitet som behövs, men också för att vi ska ha en barnomsorg som är öppen när föräldrar – kvinnor och män – går till jobbet på obekväm arbetstid, till exempel kvällar, nätter och , och för att vi ska ha en äldreomsorg som fungerar, så att kvinnor, som har huvudansvaret , kan gå till jobbet och utföra ett bra arbete. Det påverkar oss alla. Ja, vi vill självklart ha fler kvinnliga företagare. Det är därför vi jobbar febrilt för att se till att sysselsättningen ökar i det här landet. Vi investerar i bostadsbyggande och infrastruktur och ger mer resurser till bland annat välfärden och forskningen. Det finns självklart fler sådana områden. När jag var kommunalråd hemma i jobbade jag väldigt mycket med ett nätverk för kvinnliga företagare och såg till att de fick mer resurser. Som det såg ut där fick manliga företagare väldigt mycket mer av de kommunala medlen än de kvinnliga fick. Vi är alltså med på olika sätt. Däremot – och det är väl det jag tror att är ute efter – tycker vi inte att är en bra reform. Den är fördelningspolitiskt felaktig och ekonomiskt ineffektiv. Vi lägger hellre de pengarna på att städa sjukhus och skolor, vilket kvinnor som driver städföretag också kan göra. 120 (C) replik: Är man mot RUT-avdraget måste det vara lätt smärtsamt att nu ge sitt stöd till en budgetproposition där vi i och Alliansen drivit regeringspartierna framför oss och tvingat igenom historiska breddningar av RUT-avdraget. Det krävs visserligen mer. Man borde höja tillbaka taket, och det finns fler fajter att ta på RUT-området. Men jag kan konstatera att ger sin välsignelse till reformer, som vi fick igenom i migrationsförhandlingarna. Det gläder mig. Det som inte gläder mig är bristen på politik för kvinnligt företagande, bristen på satsningar på information och stöttning. Vi har fortfarande ett jämställdhetsproblem när det gäller företagandet. Det är olyckligt att man ser kvotering som en väg framåt. Kvotering innebär inte fler kvinnliga företagare och inte fler kvinnliga vd:ar. Det är ett felspår. Det som krävs är rätt förutsättningar för kvinnligt företagande. Då blir det fler sådana. 121 (V) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Kvotering gällde ju kvotering till bolagsstyrelser. Jag märker att inte tycker att det är rimligt att kvinnor ska få mer makt på bekostnad av att män får avstå en del makt. Det var ett tydligt besked. När man samarbetar högerut får man en sned fördelningspolitik och en ineffektiv ekonomisk politik. Det största RUT-företaget får ungefär 100 miljoner i bidrag. Man plockar ut ca 22 miljoner i vinst . De anställda i företaget har en genomsnittlig lön före skatt på ca . Det vore väl mycket bättre om man lade dessa miljarder på städning av sjukhus och skolor. På det viset skulle det komma alla barn och sjuka människor till del, så att man kan förebygga skador inom sjukvården. Det blir en mycket mer effektiv ekonomisk politik, och den kan också städföretagen ta del av genom de upphandlingar som görs. Det skulle skapa jobb, pengarna skulle komma fler till del och kvinnliga företagare skulle självklart stärkas av det. 122 (L) replik: Jag ska säga något som kanske kommer att chockera . Vi behöver mer skattepengar till skolan. Vi kan behöva mer skattepengar till äldreomsorgen. Vi behöver mer skattepengar till utsatta barn. Men vi får mer skattepengar om vi har lite fler skattebetalare. Det är där skillnaden ligger i svensk politik. När vi säger att det är rätt dumt att höja skatten på jobb och företagande beror det på att det kanske blir än färre som jobbar och betalar skatt. Då blir det mindre resurser till välfärden. Jag tänker fokusera på sjukskrivningsfrågan därför att där är jag djupt bekymrad över vart är på väg, . En del av oss minns hur det var förra gången när du hade inflytande över politiken och du, och några till skulle minska arbetslösheten. Då ökade sjukskrivningarna. Då skulle man lösa problemet med sjukskrivningarna, och då ökade förtidspensioneringarna. Det är klart att er statistik blev lite bättre, men människor kom allt längre ifrån att ha ett eget jobb att gå till, en lön att leva på och en skatt att betala som kunde bidra just till äldreomsorg och skola. Jag vet att inte gillar att lyssna på företagare, men i det här fallet har man ett sällskap som kanske gillar. Ett av de förslag som regeringen nu lägger fram är att arbetsgivarna ska ta ett större ansvar för sjuklönekostnaden. Det kan låta bra, men i tidningen läser man att , vd i , tillsammans med , vd i och landsting, och , generaldirektör för som har hand om de statligt anställda, säger så här: Gör inte detta! Då vältrar ni över kostnaderna på arbetsgivarna. Det finns risk för färre jobb och det som är riktigt allvarligt är att vi kan komma tillbaka till en situation då en företagare som väljer mellan att anställa en person som riskerar att bli sjukskriven och en som är frisk kommer att välja bort den som riskerar att bli sjukskriven. Därmed ökar utanförskapet. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Är du beredd, , att den här gången lyssna på Kommuner och Landsting, och de statliga arbetsgivarna så att det inte blir fler som fastnar i utanförskap? 123 (V) replik: Jag tycker att frågeställningen är rätt intressant. påstår att om man får betala mer i skatt blir det färre som jobbar och betalar skatt. Det visar en ganska flagrant skillnad i synen på människan. Jag utgår ifrån att människor vill göra rätt för sig, jobba och bidra till samhället. De allra flesta människorna i det här landet har nog sett att den svenska modellen innebär ett relativt stort skatteuttag som finansierar vår gemensamma välfärd och som har byggt det här landet starkt. Jag inser att det kan vara svårt för att förstå, eftersom man i regeringen införde till exempel stupstocken. Det gjorde man med motiveringen att det skulle ge kvinnor bättre inkomster och att de skulle bli friskare. Det säger sig självt hur falskt det skorrade. Men jag kommer också ihåg att ni tyckte att människor som hade turen att vara friska och ha ett arbete skulle betala lägre skatt än de som hade oturen att vara sjuka. Det säger också en hel del om er syn på människan. Om de som var sjuka skulle få reda på att de skulle få lägre skatt, skulle de bara se till att blir friska. Så tror jag inte att det fungerar. Jag tror att människor som är sjuka vill kunna känna en ekonomisk trygghet, de vill veta att de har rätt till rehabilitering och att de vill veta sjukvården ska ha resurser att möta deras behov. Det tror jag är absolut avgörande för hur detta ska förbättras. De 10 miljarderna till välfärden kan nog göra att arbetsvillkoren inom kommunsektorn förbättras så att sjukfrånvaron kan minska. Det behövs verkligen. Men jag tror inte på tidigare modeller. Vi har ännu inte tagit ställning till regeringens förslag. Vi tycker att det saknas delar i det för att det ska kunna bli bra för människor som faktiskt är sjuka. 124 (L) replik: Jag har lyssnat noga på , och hon sa att det inte spelar någon roll hur hög skatten är. Folk kommer ändå att gå till jobbet. Det finns några ekonomer – till och med på vänsterkanten – som tror att man jobbar lite mindre i skatt. Någon gräns måste väl ändå finnas, även för . älskar att säga att det är höginkomsttagarna som ska betala. Det slår igenom i den budget som ligger på vårt bord. Jag kan nämna några av dem som med politik och regeringens förslag får betala statlig inkomstskatt: gruvarbetare, hamnarbetare, barnmorskor och föreståndare för förskolor. Är det höginkomsttagare, ? Idén med den statliga inkomstskatten var ju att den skulle träffa dem som tjänar allra mest. Menar att det är helt rätt att gruvarbetare, hamnarbetare och den som är föreståndare på en förskola får betala statlig inkomstskatt? 125 (V) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Till skillnad från tror jag att barnskötare, föreståndare på förskolor och gruvarbetare har barn i förskolan eller en äldre mormor som behöver omsorg. De behöver kanske till och med fler arbetskamrater, och det gäller inte minst barnmorskor i förlossningsvården. De vet att verksamheten är skattefinansierad. säger att jag påstår att alla ska betala i skatt. Det har jag aldrig sagt. Däremot tycker jag att det är rimligt att ha bra arbetsvillkor och en bra lön som det går att leva på. förespråkar ju en annan linje. Ni vill sänka människors löner. Det verkar vara ert fokus just . Du vill till och med bestämma hur hög lönen ska vara. Era förslag skulle innebära att en undersköterska skulle få i ingångslön. Den faktiska tjänstgöringsgraden för en undersköterska är . Jag tror inte att man bygger ett land starkt med fattiga arbetare och en välfärd som utarmas på resurser. Vi ska bygga ett stabilare samhälle, inte ett skörare. 126 (KD) replik: kunde vi läsa i om hur de pengar som skulle gå till att öka bemanningen i äldreomsorgen i princip bara har använts för öka bemanningen inom den äldreomsorg som drivs i egen regi av kommunerna. De verksamheter som drivs av företag, ideella och idéburna organisationer får knappast något av de pengar som har betalats ut till landets kommuner. Bara i 66 av landets 290 kommuner har enskilda utförare över huvud taget fått del av stödet, och då enbart av det. De privata vårdgivarna står för av äldreomsorgen. Även om inte gillar valfrihet och mångfald på det sätt som många äldre gör borde det väl vara rimligt att också de äldre som får äldreomsorg från privata omsorgsgivare får del av den personalsatsning som regeringen har gjort. Eller är det så att de privata omsorgsgivarna redan är så pass bra att de inte behöver ta del av det extra tillskottet? Det brukar inte tycka, trots att de enligt brukarundersökningar är väl så bra som den kommunala äldreomsorgen. Jag minns när vi stod här i kammaren och slog sig för bröstet över pengarna till mer personal. tog bort kompetenssatsningen på personalen, pengarna till den nationella demensplanen, måltidslyftet, äldreboendegarantin och investeringsstödet för äldrebostäder. ser vi resultatet. Var femte äldre fick i stort sett inte del av vänsterns bemanningssatsning. Det enda de fick var högre avgifter för . En äldre med låg pension och stora hemtjänstbehov fick inte del av personalsatsningen men fick i höjd avgift. Vad säger till honom eller henne? 127 (V) replik: Jag säger att resurserna ska gå till den välfärd de är avsedda för, i det här fallet till äldreomsorgen och inte till stora privata vinstuttag. Det är grundläggande, men den idén delar inte . Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Jag förstår att är glad över de riktade statsbidragen för att stärka äldreomsorgen. skedde ett historiskt trendbrott, nämligen att resurserna till välfärden per capita minskade. ökade inkomsterna per capita . vid makten sjönk de . Det innebar 77 miljarder mindre för välfärden.