prot · H40926 · 2016-11-10 00:00:00 — Det går inte att säga att det finns ett enda budskap, utan det handlar om vilka ämnen som vi har att göra med. Det kommer naturligtvis att bli ännu skarpare när vi ser hur han tänker mejsla ut sin politik och vilka tillsättningar han gör som ny president. 104 (M): Jag var självklart med vid informationstillfället . Om det hade varit information och vi hade fått ta del av denna analys hade jag kanske inte behövt stå i kammaren och ställa frågan. Jag tycker verkligen att det mer än någonsin är helt nödvändigt att vi som ett litet land söker samsyn och enighet kring hur vi bäst ska värna intressen i denna oroliga värld. Jag ser därför fram emot att få ta del av den här analysen – och jag hoppas att den inte är hemlig – och planerna för hur regeringen ska lösa detta. 105 Utrikesminister (S): Vi ska självfallet samtala vidare. Det är ju först nu vi vet utfallet av valet, om vi ens vet det i detalj. Det är också nu den nye presidenten ska gå från ord till handling, vilket förstås kommer att styra mycket av hur vi ska reagera när detta ska omsättas i praktisk politisk handling. Varje regering har ett ansvar att vara så väl förberedd som det över huvud taget går. Allt vi kan dela med oss av ska vi naturligtvis dela med oss av. Jag uppskattar den dialog vi har haft och ser fram emot den vi kommer att ha även i fortsättningen. 106 (S): Min fråga går till finansministern. Den tidigare borgerliga regeringen slog sönder inkomstbeskattningen och skapade djupt orättfärdiga skatteklyftor mellan olika typer av förvärvsinkomster. menade att pension var bidrag – inte uppskjuten lön – och straffbeskattade pensionärerna. På så sätt skapades de så kallade fattigpensionärerna. Regeringens förslag att minska skatteklyftan hindrades genom att svek pensionärerna och stödde de borgerligas budgetförslag. avskaffades pensionärsskatten för alla inkomster . Min fråga till finansministern är: Kan vi förvänta oss nya steg i avskaffandet av pensionärsskatten? 107 Finansminister (S): Pensionärsskatten är en väldigt märklig skapelse. Den förra alliansregeringen tyckte att pensionärer – som har jobbat och slitit i hela sitt liv och som har byggt upp det som vi alla är så stolta över – ska betala högre skatt än löntagare. Detta är en märklig konstruktion – på samma inkomst betalar pensionärer högre skatt än löntagare. Från Socialdemokraternas sida har vi tyckt att detta har varit väldigt fel. Självklart ska pensionärerna, som har byggt upp , inte straffas med högre skatt. Därför gick vi till val på att minska och avskaffa denna skatteklyfta. Det första vi gjorde när vi kom in i , i den första budgeten, var att ta ett första steg. Detta stoppades tyvärr av , precis som sa. Detta var ett svek mot pensionärerna från som jag inte tror att svenska pensionärer någonsin kommer att glömma. 108 (S): Förtidspensionärerna och långtidssjuka har ofta en pressad ekonomisk situation. Det är de som har högst skatt. Kan finansministern tänka sig att denna skatteklyfta minskas? 109 Finansminister (S): Det steg i sänkt pensionärsskatt som vi fick igenom 2016, försenat på grund av , innebär att vi sluter skatteklyftan på pensioner . Men detta är ett första steg – vi vill ta ytterligare steg för att ta bort denna skatteklyfta mellan pensionärer och vanliga löntagare. Därutöver är det viktigt att arbeta för de grupper som har de minsta ekonomiska marginalerna. Därför kommer sjuk- och aktivitetsersättningen att höjas från . Detta är en regering som vill öka rättvisan i . Utredning om public service 110 (M): Tiden går fort när man har roligt, och så även när man sänder public service. Public service är något som ständigt diskuteras, vilket är både viktigt och positivt. Vi befinner oss mitt i nuvarande sändningsperiod för våra public service-bolag, och det är mer än hög tid att diskutera villkoren för nästa period, som börjar 2020. Det är också dags för en halvtidsavstämning av nuvarande sändningstillstånd. gjorde kulturutskottet i bred enighet ett tydligt tillkännagivande om att en blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa tillståndsperiod. Detta tillkännagivande lyftes återigen upp av utskottet, och vi påpekade då att halvtid närmade sig med stormsteg. har den punkten passerats. När avser kulturministern att ta initiativ till att denna utredning kommer på plats? Hur tänker sig kulturministern formerna för hur de nya sändningsavtalen ska arbetas fram? Och vad händer med halvtidsavstämningen? 111 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar , kulturutskottets ordförande, för hans engagemang i dessa frågor. Public service är en bärande faktor i vår demokrati. Det kom en utredning för inte så länge sedan som visade på vikten av stark och oberoende public service i demokratin. Public service har förstås också påverkan på alla andra fria medier. har det skickats ett brev om möte mellan ledningarna för public service-bolagen och departementet. Detta möte ska äga rum . Halvtidsöversynen är på gång. Halvtid är ju dessutom – vi är ännu inte riktigt där. Halvtidsöversynen är alltså på väg, och jag ser fram emot den. Den är en av tre viktiga utredningar som ska på plats. Den tredje och sista är den stora utredningen inför nästa sändningstillstånd. 112 (M): Jag menar att orden ”” inte nog kan betonas. En långsiktig och stabil finansiering är en av grundpelarna för oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst. Jag är rädd att kulturministern ibland underskattar komplexiteten i både frågans innehåll och den parlamentariska processen. Bara den viktiga frågan om teknikneutralitet är värd en utredning i sig, och vi vet inte vilken lagstiftning som kan behöva förändras. Sådant tar tid. När kommer detta igång, kulturministern? 113 Kultur- och demokratiminister (MP): Det är, som sagt, på gång. Inbjudan har sänts ut, och har vi det första stora mötet. Ja, det kommer att ta tid, men det är fortsatt gott om tid. Det kräver också ett stort engagemang från alla parter, inte minst från kulturutskottet och från . Jag är oerhört tacksam för engagemanget, och jag ser fram emot att vi med engagemang och intellekt kommer att kunna genomföra alla dessa tre utredningar och borga för stabil och oberoende public service. Skatteplanering vid bygget av Nya 114 SERKAN KÖSE (S): Min fråga går till finansminister . tecknades bygg- och underhållskontraktet för sjukhuset . Kontraktet är värt . Det är största byggavtal , och till det har vi ett stort antal tilläggsavtal. underkände finansieringen av Nya . Enligt använde – SHP, projektbolaget som bygger Nya i största byggprojekt – en så kallad räntesnurra för att via undanhålla mångmiljonbelopp från beskattning. Projektbolaget förnekar skatteplanering och menar att kände till upplägget. Detta har sedan granskats – bland annat har haft en lång artikelserie kring frågan. har den socialdemokratiska oppositionen i krävt en extern revision, vilket landstingsmajoriteten har ställt sig bakom. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansministern om hon anser att svenska landsting och kommuner bör göra affärer med bolag som använder aggressiv skatteplanering för att föra ut sina vinster till skatteparadis, som har gjort i fråga om Nya . 115 Finansminister (S): Serkan Köse tar upp en viktig fråga om moderata landstingslednings totala misskötsel av landstingsekonomin. Gång på gång ser vi hur i slarvar med skattebetalarnas pengar. Detta riskerar att undergräva inte bara förtroendet för sjukvården utan också för legitimiteten för hela skattesystemet. I slutändan riskerar stockholmare i behov av sjukvård att drabbas. Detta är inte en fråga bara för i , utan det här undergräver trovärdigheten för hela ekonomiska politik. Det är därför viktigt med en extern granskning. Men självklart måste man om man har gjort något fel naturligtvis rätta till det. Det här kommer att granskas av och av en annan extern granskare. Jag tycker att det är väldigt tveksamt att ett kommunalt bolag som jobbar med kommuner och landsting använder sig av aggressiv skatteplanering. 116 SERKAN KÖSE (S): Tack, finansministern, för svaret! Skatteplanering med hjälp av räntesnurror har på grund av luckor i lagen varit ett välkänt problem i . finns en lag som ska stoppa interna ränteupplägg med räntesnurror. Vi ser dock att skattepengar ändå fortsätter att rinna ut ur händerna på till skatteparadis, bland annat . Från detta projekt, som ska pågå till 2030, ska betalas ut och slussas till . Min följdfråga till finansminister är: Vad avser hon att göra för att stoppa våra skattepengar från att hamna i ? 117 Finansminister (S): Detta skatteupplägg kommer att granskas av , som ska titta på om det ens är lagligt. Det som bekymrar mig utöver detta är naturligtvis samlade hantering i och hur de sköter ekonomin. Vi har hela Nya som har blivit väldigt dyrt. Det finns risk för att man har använt sig av icke-laglig aggressiv skatteplanering. Det verkar som om man inte har haft koll på beslutsgångarna. Därutöver har vi strumpgate där strumpor har köpts för styck. Detta är helt oacceptabelt, och jag hoppas naturligtvis att väljarna kommer att granska i . 118 (M): Min fråga går till finansminister . har vi gränskontroller i . Bakgrunden till det är att flyktingkrisen inte är över . Det finns en stor osäkerhet, inte minst om vad som kommer att ske med exempelvis . uppfattning är att både gräns- och id-kontrollerna till därför ska fortsätta att gälla. Om man tar bort dem skulle det kunna försätta i en situation där vi återigen inte kan ta emot de människor som kommer hit på ett bra sätt. Vi vet heller inte vem som kommer in i eftersom EU inte kan trygga sin yttre gräns. Dessa gränskontroller löper ut , . Vi moderater har efterlyst ett besked. Kommer kontrollerna att förlängas eller inte? Jag undrar om kan ge ett tydligt svar här och . Har regeringen fattat ett sådant beslut? 119 Finansminister (S): Den situation som rådde , då det kom uppemot 10 000 människor till , var inte hållbar. Regeringen tog då det ansvar som krävdes av den och fattade de beslut som var nödvändiga. Vi lyckades dessutom samarbeta brett i . Vi har haft ett bra samarbete över blockgränserna för att fatta de beslut som var nödvändiga i den situationen. Det handlar om att vi har ändrat lagstiftningen för när man får möjlighet till asyl, och vi har gjort förändringar vad gäller tillfälliga och permanenta uppehållstillstånd. Därutöver har vi id-kontrollerna, som vi nu har förlängt, liksom gränskontrollerna. Regeringen kommer att återkomma med besked om vad som händer med gränskontrollerna. Frågan kommer att diskuteras i EU. kommer rådet att ha diskussioner om man ska rekommendera huruvida gränskontroller bör förlängas eller inte. Regeringen kommer att återkomma med besked. 120 (M): Finansministerns statsrådskollega talade alldeles om vikten av att arbeta . Man kan knappast säga att regeringen har arbetat vad gäller just migrationspolitiken. Jag vill därför påminna finansministern om att gränskontrollerna löper ut . , dagen innan, har regeringen inte fattat något beslut. Jag tycker att det är väldigt anmärkningsvärt. Låt mig ställa en följdfråga: När avser regeringen att fatta ett sådant beslut? Om man tar frågan tillbaka ytterligare ett steg: Anser regeringen att dessa gränskontroller behöver förlängas? 121 Finansminister (S): EU har ännu inte fattat något formellt beslut om man ska rekommendera att gränskontrollerna bör förlängas eller inte. Detta är en fråga som kommer att diskuteras i EU och i det aktuella rådet under morgondagen. Efter den diskussionen kommer regeringen att återkomma med besked. Detta bereds i . Vad gäller senfärdighet kan jag rekommendera ett känt uttalande som gjordes av en statsminister som vi hade före flyktingkatastrofen. 122 (L): Jag har en fråga till landsbygdsminister . Den utgår från landsbygdsprogrammet, vars huvudsakliga syfte enligt min åsikt är att ge förutsättningar för lönsamma och livskraftiga företag i hela landet. Vi har till exempel bredbandssatsningarna. Det gäller att besluten går i takt. finns en utredning som har kommit med förslag om att kravet på övernattsbefordran av brev ska slopas. Om detta beslut tas kommer det att ha större påverkan på glesbygden än på storstäderna. Det får konsekvenser för företagande i glesbygd och i inte minst skärgårdsområden. Min fråga till landsbygdsministern är: Vad avser ministern att göra för att värna möjligheterna att bo kvar i glesbygd och skärgårdsområden och för att se till att de beslut som fattas av regeringen inte motverkar varandra? 123 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga som berör svensk landsbygd! Svensk landsbygd ser väldigt olika ut. Det finns stadsnära landsbygd, väldigt glest befolkade områden och kustlandsbygd. Därför har regeringen tagit ett viktigt initiativ genom att i tillsätta en parlamentarisk kommitté som ska titta på en samlad landsbygdspolitik. Detta har aldrig gjorts tidigare. Kommittén lämnade ett delbetänkande , och slutbetänkandet kommer 2017. Då kommer säkert detta slags frågor att tas upp. Utöver detta har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att förhindra en negativ utveckling på svensk landsbygd. Det gäller inte minst bredband. Vi går in med 4,1 miljarder för att bygga ut bredband på svensk landsbygd. Det handlar alltså om 4 100 miljoner. 124 (L): När det gäller bredbandssatsningarna är vi fullt eniga om att det är ett väldigt viktigt område. Låt mig ta ett konkret exempel som har lyft upp, nämligen läkemedelsdistribution. Jag utgår från att landsbygdsministern tycker att det är högst rimligt att även skärgårdsborna ska få en trygg postgång så att man kan få läkemedel . Uppfattar jag landsbygdsministern rätt att det är utredningen om en samordnad landsbygdspolitik som kommer att avgöra frågan om postbefordran? 125 Statsrådet (S): Postservice och över huvud taget all service på landsbygden är viktig. Där har regeringen också tagit initiativ. Vi går in med helt andra pengar för att understödja landsbygdsbutikerna: 88 miljoner i investeringsstöd och 35 miljoner i driftsstöd. Tanken är att utveckla butikerna till serviceställen som kan tillhandahålla paketutlämning, postservice och utlämning av medicin. Detta arbete har påbörjats och är mycket viktigt för svensk landsbygd. Finansieringen av public service 126 (KD): Min fråga angående tv-avgiften riktar jag till kulturministern. Vi har precis diskuterat tv-avgiften, men jag vill ge möjlighet att ytterligare belysa den. beslutade en enig riksdag om ett tillkännagivande till regeringen om just att se över tv-avgiften och komma med en modernare. Ärendet föranleddes av en motion som jag hade lämnat in tillsammans med tre allianskamrater. Vi föreslog att en teknikneutral avgift ska inrättas och att borde kunna ta in denna avgift vid sidan av sin budget. Den tekniska utvecklingen har alltså sprungit ifrån tv-avgiften, som funnits . Kan man tolka det kulturministern sa till som att den här utredningen kommer igång ? 127 Kultur- och demokratiminister (MP): I de stora utmaningar som hela vår demokrati står inför är public service en kärna i ett maskineri, vilket vi alla är överens om. Det är en grannlaga och komplex uppgift att säkerställa public services oberoende och långsiktiga finansiering. Det är förstås också helt centralt att det finns en tillit till finansieringen av public service och att människor känner att de betalar för någonting som de vill ha. Förtroendet för public service är väldigt stort, och det är faktiskt så att den betalningsmodell vi har fungerar. Det betyder inte att vi inte måste förstå den tekniska utvecklingen och vilken påverkan den har på konsumtionsmönster. Därför ska vi utreda frågan. Den kommer att utredas. Jag fick frågan om det kommer att ske . Svaret är att det kommer att ske . Jag vill påminna om att det i snitt tog för den förra regeringen att svara på tillkännagivanden. 128 (KD): beslutade att Radiotjänst inte har rätt att avgiftsbelägga datorer, mobiltelefoner och surfplattor. ersätts konventionella tv-apparater med just datorer, mobiltelefoner och surfplattor som kan ta emot tv-sändningar. Dessutom vet vi att driftskostnaden för att ta in tv-avgiften är ganska stor. Har kulturministern ambitionen att lägga fram en proposition ? 129 Kultur- och demokratiminister (MP): Kultur- och demokratiministern har som ambition att arbeta fram goda villkor för public service, och det kommer vi att göra. Vi kommer att hantera den frågan inte minst tillsammans här i riksdag. Finansieringsmodellen är förstås helt central. Vi måste också ta hänsyn till den tekniska utvecklingen. Allt kommer att ske och på ett mycket gediget sätt. arbete för ett kärnvapenförbud 130 (S): Min fråga går till utrikesminister . Dagens unga har inget minne av att leva under ett direkt kärnvapenhot, men det känns som att det håller på att bli annorlunda nu med en alltmer osäker omvärld. Vi har flera kärnvapen som står i ”high alert”, och skulle det vara riktigt olyckligt skulle något av dem kunna avfyras, medvetet eller oavsiktligt. Därför är det oerhört glädjande att nu har röstat ja i till en process för att ta fram ett legalt bindande kärnvapenförbud. Det är ett oerhört viktigt steg framåt. Min fråga till utrikesministern är hur kommer att agera för att det ska bli så substantiella förhandlingar som möjligt , så att kommande generationer förhoppningsvis kan få uppleva en kärnvapenfri värld . 131 Utrikesminister (S): Användning av kärnvapen skulle ha helt oacceptabla och fruktansvärda konsekvenser, och situationen inte minst i vårt närområde gör att kärnvapennedrustning är viktigare . Vi har hört vapenskrammel och hot om kärnvapenanvändning . Därför var jag mycket stolt över att kunna ge instruktion om att vi skulle rösta för en process inom FN för att starta förhandlingar om ett kärnvapenförbud. Detta är det sista massförstörelsevapen som ännu inte har ett förbud över sig. påbörjas de här förhandlingarna. Vi räknar med att de kommer att ta , men vi vill att de ska vara öppna och inkluderande. Helst skulle vi vilja se ett aktivt deltagande också av kärnvapenstaterna. Vi vill se att det här kompletterar , som handlar om icke-spridning av kärnvapen. Vi kommer aktivt att arbeta för att så ska ske. 132 (S): Jag tackar utrikesministern så mycket för svaret. Ett förbudsförslag som det kommande kan se väldigt olika ut. Vad menar utrikesministern är det viktigaste som ett sådant förslag bör innehålla? 133 Utrikesminister (S): Vi tror att det här kommer att leda till en konvention. Det är viktigt hur detta utformas, så att det verkligen blir inkluderande och effektivt och så att efterlevnaden blir effektiv. Det är egentligen för tidigt att gå in på några detaljer, men vi menar först och främst att vi ska engagera alla de 123 länder som har ställt upp bakom den här resolutionen i arbetet för att se till att det framöver blir en process som är effektiv och inkluderande. Överklagande av beslut om privat skogsavverkning 134 (M): Jag tänkte ställa min fråga till statsrådet . Den handlar om något som flera tidigare frågeställare tagit upp och gäller utgiftsområde 17 och skrivningen i kulturbudgeten om att regeringen vill stärka allmänhetens delaktighet i naturvårdsarbetet bland annat genom tillgång till miljöinformation, deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning. Statsrådet har försökt tona ned de här bitarna, men någonting måste det väl ändå betyda. Innebörden är alltså att regeringen vill ge allmänheten och organisationer möjlighet att i större utsträckning överklaga beslut om privat skogsavverkning om friluftslivet påverkas. Vi måste respektera skogsägarna och äganderätten här i . Därför vill jag fråga landsbygdsministern: statsrådet att organisationer och allmänheten ska kunna överklaga skogsägares möjlighet att sköta sin skog och genomföra sina avverkningar, trots att har gett klartecken till detta? 135 Statsrådet (S): Precis som jag har sagt här i kammaren är detta en allmän skrivning som finns i budgetpropositionen angående friluftslivspolitiken, som hanteras av . Skrivningen har en anknytning till en som har anslutit sig till. Det är egentligen en märklig frågeställning från . Man blir fundersam. Står inte för den här , som har antagit? Det här handlar inte om rättslig översyn eller om att man ska titta på om detta är tillämpligt på skogsområdet; det behandlas i den utredning som tittar på skogsvårdslagstiftningen. 136 (M): Jag förstår mycket väl att statsrådet försöker tona ned den här skrivningen, för den är väldigt allvarlig. Den strider dessutom mot de lagar och regler vi redan har här i landet, både och skogslagen. Min fråga är fortfarande: Anser statsrådet att miljöorganisationer och allmänheten ska ha en överklaganderätt mot privata skogsägares avverkning, trots att har gett dem möjlighet att avverka? Anser statsrådet att de ska ha möjlighet till den processen? Det är nämligen precis vad som står i budgeten. 137 Statsrådet (S): En skogsägare anmäler att en skogsavverkning ska göras, men som det är fattas det inget formellt beslut om att en avverkning får eller inte får göras. Man ser dock över denna lagstiftning och hur den hanteras. Det finns rättsliga problem inom den skogsvårdslag som gäller . Även detta har utredaren i uppgift att se över. Därmed är frågestunden avslutad. Jag vill tacka statsråden och de deltagande ledamöterna. § 11 Svar på interpellation 2016/17:73 om kemikalieskatten 139 Finansminister (S): har frågat mig om jag är beredd att se över kemikalieskattens utformning så att de snedvridande effekterna i konkurrenshänseende reduceras eller försvinner helt. Frågan är ställd mot bakgrund av att försäljning direkt från utländska försäljare till svenska konsumenter undantas från beskattning i den föreslagna skatten på kemikalier i viss elektronik, vilket befarar kan få företag i att välja att förlägga sin verksamhet, i form av exempelvis varulager, utomlands för att komma undan skatten. har bedömt att utländsk e-handel kommer att öka på grund av skatten. Regeringen har inte gjort någon annan bedömning än utredningen i den delen. Andra faktorer, som exempelvis kostnader för frakt eller annat i samband med köp från utlandet, spelar sannolikt större roll för utvecklingen av utländsk e-handel än den föreslagna skatten. 140 (M): Tack, finansministern, för svaret! Regeringen föreslår i sin budget att en kemikalieskatt ska införas . Utredningen som mynnade ut i förslaget tillsattes av alliansregeringen för att man skulle hitta ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och föreslå hur de skulle se ut. Rent principiellt har jag inte heller några invändningar mot en kemikalieskatt. Det är rimligt och bra att den som på olika sätt använder ämnen som riskerar att förorena vår miljö också betalar för detta. Invändningarna som jag har handlar i stället om regeringens förslag till utformning, som på flera punkter är ganska olyckligt. En av invändningarna är att konkurrensen snedvrids. Om ett hushåll väljer att köpa exempelvis ett kylskåp från ett annat land, till exempel via internet, slipper man skatten eftersom varor köpta från utlandet inte omfattas av den. I förlängningen kan företag som ligger i välja att lägga sin verksamhet och till exempel varulager utomlands och på så sätt komma undan kemikalieskatten. En sådan flytt skulle innebära att jobb på ett antal varulager och logistikcentrum riskeras på grund av snedvriden konkurrens. finns också en risk att själva produktionen flyttar. En annan viktig invändning är att kemikalieskatten slår mot alla och även de miljömedvetna företag som har gjort stora investeringar för att byta ut de skadliga ämnena. Med det lagförslag som regeringen lämnat drabbas alla produkter. Den extra skatten måste man ta ut från konsumenten. Det innebär att man minskar konsumentens möjlighet att använda sin konsumentmakt till att påverka företagen. Det är en viktig och effektiv kraft för att påverka producenter i rätt riktning. Konsumentmakten är ofta starkare än statsmakten.