prot · H30959 · 2016-01-27 00:00:00 — Jag tror att den nya paragrafen kommer att göra det mer tydligt för alla parter vad som är tillåtet och inte. Avslutningsvis, herr talman, skulle jag vilja påminna om att överskuldsättningen kostar samhället 30–50 miljarder . De personliga konsekvenserna går inte att mäta. I kölvattnet av trasslig ekonomi och överskuldsättning följer andra problem i form av ökad stress, sömnsvårigheter och psykisk ohälsa. Ändring i reglerna om aggressiv marknadsföring Regeringen har i sin strategi mot överskuldsättning bland annat annonserat att det behövs skarpare sanktioner vid opassande marknadsföring. Vi får se vad det innebär. lyfte fram ett av förslagen, och det kommer säkert fler. Inledningsvis talade jag om medierapporteringen om dold reklam. Jag tror inte att lagstiftning löser alla problem. Det handlar mycket om upplysning, tillsyn och kunskap, och jag tror att vi behöver göra mer på många av de områdena. Reklam och marknadsföring finns som sagt överallt, och det tycker jag är bra. Men den får inte och ska inte vara vare sig vilseledande, dold eller aggressiv. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 42 (MP): Många av oss här är för unga för att minnas , men jag tror att nästan alla känner igen hans melodi Konserverad gröt. Allting går att sälja med mördande reklam. Kom och köp konserverad gröt! Allting går att svälja med mördande reklam, även lagom söt konserverad gröt. Varför skrevs den sången? Jo, den skrevs , under , då matfusket var väldigt utbrett. Både det ena och det andra hamnade i maten – dolt, fult och farligt. är det en annan form av svält som orsakar många konsumentproblem. Det är snarare en finansiell svält där man i panik snabbt tar ett lån för att klara sig. satt jag i och tryckte på knappen när vi röstade om det här direktivet. är det skönt att få sitta i när det äntligen genomförs fullt ut. Det är artikel 9 i direktivet som vi nu inför som paragraf 7 i vår lagstiftning. Då blir detta tillägg relevant: utnyttjar ett speciellt missöde eller en speciell omständighet som näringsidkaren känner till. Någons missöde, panik och brist på pengar utnyttjas. Man måste ha mat och kanske tar ett sms-lån. Jag tror inte att det är helt okänt bland folk att det kan vara lite besvärligt att säga upp eller ändra ett avtal, mycket besvärligare än vad man trodde när man ingick det. Det kan vara svårt att ringa, svårt att nå fram, och det kan vara svårt att få företagen att faktiskt göra det som de har lovat att göra. Det är mycket bra att vi äntligen genomför den här lagstiftningen rakt av. Jag ser också fram emot utredning som ska presenteras . Vi kommer att gå vidare med särskilt de finansiella bitarna. Även inom EU pågår ett arbete. Det är ju negativt, inte bara för konsumenten utan för ekonomin i sin helhet, när folk drabbas av osunda affärsvillkor som det är svårt att ta sig ur. Man kanske blir deprimerad och får svårt att klara vardagen. Det försämrar både samhällets produktivitet och människors livssituation. kan vi gå vidare. Det här är ett första steg, som jag dessutom är nöjd med att vi har enhällighet om här i . Ändring i reglerna om aggressiv marknadsföring Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 8 Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar betänkande 2015/16:CU10 Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar (prop. 2015/16:4) 43 (S): Som talmannen just sa ska vi debattera civilutskottets betänkande nr 10 som behandlar regeringens proposition Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut, förutom i de delar där vi har en reservation som jag även yrkar bifall till. Ekonomiska föreningar har funnits och har bildats av människor för att lösa gemensamma problem som de inte själva kunnat lösa, som bättre pris på mat, bostäder och drivmedel, försäljning och förädling av till exempel spannmål och virke. Försäkringar, barnomsorg och sysselsättning är andra exempel på saker man löser i en ekonomisk förening. Även senare har ekonomisk förening visat sig vara en användbar företagsform när det kommer till bredband och vindkraft, för att nämna ett par områden. brukar beskrivas som en personassociation, till skillnad från aktiebolaget som beskrivs som en kapitalassociation. I ekonomisk förening är medlemsnyttan målet. Grundtanken med ekonomisk förening är inte ekonomisk för enskilda personer utan alla medlemmars ekonomiska intressen. I verksamheten deltar också konsumenter eller leverantörer med sitt eget arbete eller genom att nyttja tjänsterna. Svenska kooperativ har drivit på för att få till stånd en förändring och modernisering av lagen. De är också nöjda med förslagen i propositionen. Deras problemformuleringar om finansiering och styrning av ekonomiska föreningar har fått svar i propositionen. Ekonomiska föreningar konkurrerar på samma marknad som aktiebolag och andra företagsformer. Därför är det naturligt att man förenklar regelverket även för ekonomiska föreningar. Det skapar konkurrens på lika villkor. Att vi nu gör förändringar i lagen signalerar att regering och riksdag anser att också dessa företag spelar en viktig roll i svenskt näringsliv och att vi ser denna företagsform som en del av framtidens företagande. Det är viktigt att det finns en mångfald av företagsformer som passar olika typer av verksamheter. Regeringen har också för avsikt att jobba vidare med frågan för att återkomma med en helt ny lag om ekonomiska föreningar som ska vara mer överskådlig och lättillgänglig. Det har också varit ett önskemål. Aktiebolag är i svenskt företagande. Det avspeglar sig ofta i bristande kunskap och tilltro till ekonomiska föreningar bland allmänhet och kreditgivare. Därför är det viktigt att åtgärder som syftar till att stärka möjligheten till finansiering för dessa företag genomförs. Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar I propositionen finns förslag på borttagande av taket för förlagsinsatser och att möjlighet till investerande medlemmar införs. Investerande medlemmar är en ny möjlighet till finansiering för ekonomiska föreningar men också en ny möjlighet för människor som sympatiserar med idén bakom till exempel ett socialt arbetskooperativ eller för människor i glesbygd att stödja service på orten, såsom en kooperativ förskola, även om de själva inte kommer att nyttja tjänsten. Vi anser att det är viktigt för associationsformen att tilltron bland kreditgivare och borgenärer är hög. Viljan att låna ut pengar och satsa i dessa företag riskerar att minska när risker och osäkerhet ökar. Att i lagstiftningen tillåta att arbetskooperativ kan återbetala mer än insatsens nominella värde till medlemmen när denna lämnar föreningen, som de borgerliga partierna och förespråkar, riskerar att skapa en osäkerhet kring den ekonomiska stabiliteten i ekonomiska föreningar. Precis som alla andra företag har ekonomiska föreningar behov av en stabil kapitalbas. Om många medlemmar lämnar föreningen med krav att få ut hela sin andel av föreningens kapital kan det bli en stor ekonomisk påfrestning för föreningen. Föreningen måste lämna ifrån sig medel som kanske hade behövts för att utveckla företaget. Dessutom kan medlemmars intresse av att ta del av föreningens övervärde tillgodoses i de regler som redan finns för insatsemissioner. är, som jag nämnt tidigare, mer av en personassociation där gemensamma intressen och organisatoriska lösningar står i första rummet, till skillnad från ett aktiebolag där ökad vinst till ägarna alltid står överst på att-göra-listan. En aktie köper man för att få del av ett aktiebolags vinst medan man löser ett medlemskap i en ekonomisk förening för att få vinsten av verksamheten. Det är också viktigare för kollektivet i ett arbetskooperativ att företaget är stabilt ekonomiskt för fortsatt verksamhet och arbetstillfällen än att enskilda har rätt att få ut sin del av föreningens kapital. Frågan om arbetskooperativ och uttag av högre värden är en avgränsad fråga i sammanhanget. I övrigt är alla partier i utskottet överens om behovet av en modernisering av lagen som innebär förbättringar och förenklingar av lagstiftningen i syfte att stärka kooperativt företagande och ge möjlighet för företagen att växa och anställa. Detta gör vi genom bättre tillgång på kapital, enklare beslutsvägar och konkurrens på lika villkor. 44 (MP): Vi talar om en modernisering av lagen om ekonomiska föreningar. Det är en lagstiftning som har utretts och i delar moderniserats . Det aktuella förslaget fortsätter att förenkla lagstiftningen på flera sätt. Med tanke på att det finns 15 000 ekonomiska föreningar och dubbelt så många bostadsrättsföreningar i landet berör dessa förenklingar många personer. En ekonomisk förening kan ha tiotusentals medlemmar och flera hundra anställda, men det kan också vara en liten förening med bara en handfull personer eller flera föreningar som samarbetar om något som förenklar vardagen för dem. Detta gör man genom att bidra med egna arbetsinsatser, med ekonomiska insatser och med sin kunskap. Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar Förenklingarna berör många och är i viss mån självklara. Till exempel ska man numera kunna skicka ut handlingar till medlemmar elektroniskt. För många av oss är faktiskt inkorgen i mejlen en mer naturlig brevlåda är den man har i trapphuset eller ute vid gatan. Andra förtydliganden handlar om ansvar för medlemsregister och personuppgiftsansvar. Det ska också bli enklare att ändra stadgar och att besluta om föreningens upphörande när man inte längre vill samarbeta på detta sätt. Det ska även bli enklare att hantera sammanslagning av föreningar. Skyddet av föreningens kapital förstärks genom nya regler för värdeöverföring, som motsvarar de i aktiebolagslagen. Hela civilutskottet ställer sig bakom regeringens proposition men föreslår också i ett tillkännagivande att regeringen bör återkomma med förslag på hur just arbetskooperativa föreningar ska ges en vidgad möjlighet att återbetala medlemsinsatser med högre belopp än deras nominella värde. reserverar sig tillsammans med och Socialdemokraterna mot utskottets förslag till tillkännagivande. Det kan finnas fördelar med att ett arbetskooperativ kan betala tillbaka insatsen med större summa än vad som motsvarar insatsen när personen blev medlem i den ekonomiska föreningen, men det finns också nackdelar. Till exempel kan det försvaga föreningens ekonomi om många medlemmar vill lämna föreningen . Dessutom ges redan i befintliga regler om insatsemission möjlighet att ta del av föreningens övervärden. Regeringens bedömning är att nuvarande regler för att få tillbaka insatser över nominellt värde ska fortsätta att gälla. Det stämmer också bäst överens med att den ekonomiska föreningen har fokus på medlemmarnas bidrag till föreningen genom arbete eller kunskap snarare än på pengar som ett medel för att uppnå föreningens syften. Det är detta som beskrivs som den ekonomiska föreningens karaktär av personassociation snarare än kapitalassociation. Jag yrkar bifall till vår reservation. 45 (KD): I går skrev jag på Twitter att vi skulle debattera betänkandet om moderniseringen av lagen om ekonomiska föreningar i syfte att förbättra möjligheten att bedriva kooperativt företag. Då svarade någon lite ironiskt: Vilken kioskvältare! Ja, för dem som bedriver företag i denna form är det faktiskt det, svarade jag. Detta är nämligen en efterlängtad modernisering. Några hade velat ha en helt ny lagstiftning, och det är möjligt att vi får se en sådan . Men tills vidare har det i alla fall gjorts en viktig modernisering. var det kooperationens år. Då skrev jag om kooperation och kristdemokrati i en antologi. Tyvärr uppmärksammades inte detta år så mycket som jag hade önskat, för jag anser att den kooperativa företagsformen är viktig men underskattad. Den kooperativa företagsformen verkar olyckligtvis ha glömts bort, och ibland har den också behandlats ganska styvmoderligt. talare har redogjort väl för moderniseringens förändringar, och jag tror att mina allianskollegor kommer att redogöra mer för vad vårt tillkännagivande innebär. Mer kan och bör göras för att stödja den kooperativa företagsformen. Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar Jag kallade mitt kapitel i antologin ”Kooperativ – att starta eget tillsammans”, och det är vad det handlar om. Man ska våga satsa på en idé och förverkliga en dröm, och det är lättare tillsammans med andra som har annan kunskap men som har samma dröm och jobbar för samma mål. Man börjar med att diskutera värderingar, och man driver företaget jämlikt och demokratiskt. För vissa låter det kanske för bra för att vara sant, men det är precis detta som är grunden för kooperativ verksamhet. startar runt 500 nya kooperativa företag i landet. Särskilt de unga vill starta företag tillsammans. har verkligen framtiden för sig. De finns inom alla branscher, särskilt inom kulturområdet, upplevelseindustrin, it-branschen och inom vård och omsorg samt i moderna, kreativa och kunskapsintensiva tillväxtsektorer. De har den otroliga fördelen att driva något tillsammans och skapa engagemang gemensamt som de bärs upp av medlemmarnas personliga intresse. De kombinerar eget företagande med det kollektivas styrka. Lagstiftningen för ekonomiska föreningar, som är den gängse juridiska formen för kooperativ i , är anpassad till det demokratiska ägandet. Den ekonomiska föreningen är också ett sätt att garantera att inflytandet stannar kvar hos dem som är närmast berörda. Att hjälpas åt med arbete och ansvar och att fira framgångar ihop skapar både arbetsglädje och trygghet. När verksamheten varken står eller faller med en enda person blir företagen hållbara. Då är det inte så konstigt att de kooperativa företagen växer snabbare än andra företagsformer. Kooperativ har framtiden för sig. Som kristdemokrat ser jag att de är viktiga verktyg för ökad mångfald och frihet. 46 (M): Låt mig börja med att säga att det är bra att lagen om ekonomiska föreningar nu moderniseras. Den nuvarande lagstiftningen bygger i allt väsentligt på den gamla aktiebolagslagen . Om vi vill att en ekonomisk förening ska vara ett attraktivt bedriva ekonomisk verksamhet måste vi se till att lagstiftningen håller sig ajour. Låt mig nämna något om det tillkännagivande som vi lämnar till regeringen. En tradition inom de flesta delarna inom svensk civilrätt är att lagstiftningen är dispositiv, det vill säga att om alla avtalsparter är överens kan man avtala om att göra avsteg från det som beskrivs som en huvudregel i lagstiftningen. Varför är då det en tradition inom det civilrättsliga området? Jo, därför att det vilar på den fundamentala tanken att vi här inne – lagstiftare – kanske inte alltid är bäst skickade att i varje givet fall peka med hela handen när det gäller vad som är den bästa organisationsformen eller de bästa stadgeenliga förutsättningarna för att bedriva en verksamhet. Det är helt enkelt en liberal princip som genomsyrar civilrättslig lagstiftning i . Vilka är vi att säga att vi vet bäst hur varje ekonomisk förening ska lägga upp sina stadgar? Det bör förenas med en så stor frihet som möjligt. Det är därför det är svårt att begripa den rödgröna reservationen i sammanhanget. Som vi hörde den socialdemokratiska företrädaren stå här och säga införs nu en möjlighet till investerande medlemmar, det vill säga medlemmar som inte aktivt deltar i verksamheten utan bara skjuter till pengar. Enligt förslaget är huvudregeln fortfarande att investerande medlemmar inte kan ingå i en ekonomisk förening, men man ger möjligheten att göra undantag i stadgarna. Det är ett exempel på hur dispositiv lagstiftning fungerar. Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar Varför förespråkar Socialdemokraterna att man ska kunna göra sådana undantag i stadgarna medan de motsätter sig att göra motsvarande undantag i stadgarna för att kunna utbetala ett större belopp till en avgående medlem eller en medlem som begär utträde ur föreningen? Det saknar logik. Varför motsatte de sig det förslag som en enig utredning och en enig parlamentarisk referensgrupp ställde sig bakom? Deras partikollega satt med i utredningen och förespråkade just möjligheten att kunna betala ut ett högre belopp än det som en medlem har satsat. Man frågar sig: Varför vill socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister, som av tradition ofta talar sig varma för det kooperativa företagandet, begränsa attraktiviteten i den ekonomiska föreningen som företagsform? Det saknar logik, men vi hoppas att vi får svar på detta under dagens debatt. Varför tror man att vi här inne är bättre skickade än varje enskild ekonomisk förening att bedöma hur verksamheten bäst ska läggas upp? Man anför som motargument att det skulle riskera att urholka de ekonomiska föreningarnas tillgång till kapital. Men glöm då inte vad som är kärnan i förslaget, nämligen att det ska krävas enighet i den ekonomiska föreningen. Det ska krävas enighet och att man inför detta i sina egna stadgar. Varför tror ni som lagstiftande socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att ni är bättre skickade att göra den bedömningen än vad en enig ekonomisk förening är? Det bör vara en utgångspunkt i civilrätten och i associationsrätten att om en association är överens om att organisera sig på ett visst sätt ska den tillåtas att göra det så länge det följer grundläggande rättsprinciper. Man kan inte med någon rimlighet argumentera för att det skulle stå i strid med grundläggande rättsprinciper. Det vore väldigt klädsamt om socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister kunde låta oss få höra varför de nu går emot sina egna partikollegor och en enig utredning, som lade fram detta förslag för att öka attraktiviteten hos den kooperativa organisationsformen. 47 (SD): Är det viktigt att omöjliggöra för alla föreningar att betala ut en del av sitt kapital till en medlem som av någon anledning tvingas lämna föreningen? Arbetskooperativ är på många sätt en utmärkt företagsform. Även i den bransch som jag jobbade i tidigare, skogsbranschen, finns en del exempel på lyckade arbetskooperativ. Ofta rör det sig om manuellt arbetande skogsarbetare som går samman för att kunna ta på sig större uppdrag och för att kunna hjälpa varandra. Det finns också exempel på betydligt större arbetskooperativ, och det kan finnas i alla möjliga branscher. Arbetskooperativ är ofta bättre och friare än en anställning. Arbetaren får mer att säga till om än vid en anställning. Det blir en delaktighet då alla arbetare gemensamt fattar beslut och är beroende av att det går bra för föreningen eller företaget. Lojaliteten till föreningen blir större än den skulle vara till ett företag där man är anställd. Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar Belöningen, om det går bra, är mycket mer än bara en extra fin julgåva när man själv är del av de styrande. Man kan påverka utvecklingen av verksamheten och vara en del i en större gemenskap. Man delar ansvar och problem men också glädjen när det går bra. Undersökningar tyder på att arbetskooperativ är stabilare för sysselsättningen, då de i sämre tider ofta delar på det arbete som finns i stället för att göra sig av med arbetskraft. Detta borde ses som positivt och är också en anledning att ge alla arbetskooperativ bästa möjliga förutsättningar, även i goda tider. För mig är det en gåta att en socialistisk regering inte vill ge arbetare i förening så bra förutsättningar det bara går utan i stället vill begränsa deras möjligheter att handla fritt genom att begränsa deras möjligheter att betala ut av sitt eget kapital. Kapitalet i ett arbetskooperativ uppstår inte av sig självt. Det är oftast ett resultat av hårt arbete av de medlemmar som har valt att avstå från maximalt löneuttag. I stället för att tas ut som lön har pengarna fått stå kvar i föreningen för att användas vid framtida behov. Riskerna med att begränsa möjligheterna av uttag, som regeringen vill, är flera. Dels innebär det sannolikt att vissa föreningar i stället väljer att bli aktiebolag, där man är betydligt friare att använda sitt kapital, eller väljer någon annan företagsform, vilket kan vara till nackdel för samhället. Dels gör det att föreningar är mer försiktiga med att bygga upp ett eget kapital i en förening. Det borde vara bra för en förening att bygga upp ett stort kapital, då föreningen i så fall får större handlingsfrihet. Varför motsätter man sig då det? Vänsterblocket säger i sin reservation: ”Om en förening genom insatsemission kontinuerligt för över fritt eget kapital till medlemsinsatserna ökar insatsernas värde och en avgående medlem kommer att kunna få ut ett större belopp än vad han eller hon har betalat in som insats. Har möjligheterna till insatsemission utnyttjats maximalt kommer den avgående medlemmen att få ut hela sin andel av föreningens fria egna kapital.” Då undrar jag: Har regeringen tänkt på vad som händer om föreningen inte har överfört sitt fria kapital, alltså om föreningen i stället har samlat ett större kapital, för att vara fri att använda detta? Det är nog få föreningar där det sitter experter på ekonomi och regler. Det behöver inte heller vara så att medlemmen som lämnar föreningen har planerat detta. Det kan till exempel röra sig om ett plötsligt dödsfall i en förening med stort eget kapital. Hur gärna de övriga medlemmarna än vill ge en del av det egna kapitalet till den avlidnas dödsbo får de inte göra detta, enligt de regler som regeringen vill ska gälla. Jag kan ta ett exempel från min tidigare bransch, skogsbranschen. Det kanske är ett tiotal arbetande inom manuellt skogsarbete som samlar för att köpa en skogsmaskin eller något liknande. Genom att göra lägre uttag av lön har de samlat ihop ett stort kapital. Men plötsligt dör en av de tio personerna. Då kan inte de andra ge hans dödsbo hans del, hur enhälligt de än tycker det, utan från regeringen och vänsterblocket säger man: Så får man inte lov att göra. Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar Det finns givetvis sätt att gå runt detta. Man kan i föreningen alltid hitta på något sätt att betala efterlön eller något i den stilen, hitta på att han kanske hade jobbat fler timmar eller något sådant. Men då börjar man ju fiffla med lagarna, och det blir inte bra. Motiveringen från vänsterblocket att en förening blir mindre stabil om flera lämnar tycker jag haltar. Jag förutsätter att alla föreningar har lite grann självinsikt och självbevarelsedrift, så att man självklart begränsar uttaget i sina stadgar efter vad man anser att man mäktar med ekonomiskt. På frågan ”Är det viktigt att omöjliggöra för alla föreningar att betala ut en del av sitt kapital till en medlem som av någon anledning tvingas lämna föreningen?” är svar nej. Det är mycket viktigare att föreningar får handlingsfrihet, så att de kan utvecklas på bästa sätt. Därför valde vi att fälla regeringen i ännu en fråga. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde (SD). 48 (C): Också jag yrkar för del bifall till utskottets förslag, som innebär bifall till propositionen om modernisering av lagen om ekonomiska föreningar. Den kooperativa företagsformen är starkt förknippad med centerrörelsen och vår bakgrund, liksom med arbetarrörelsen. Det handlar om en mer än 100-årig gemensam historia av samhällsnytta i städer och småsamhällen och på landsbygden. Den har gett landsbygdens folk frihet och starkt bidragit till att munnar har kunnat mättas och att små jord- och skogsbrukare och lantarbetare har kunnat spara för att ge sina barn en utbildning. Industriarbetare, lägre tjänstemän och deras familjer har stärkts genom bland annat – numera med varumärket – som har 3,5 miljoner medlemmar. Gemensam ekonomisk nytta är också vad som beskrivs i tv-serien om fröken , vars förebild påstås vara den liberala pionjären , som startade kooperationen Svenska Hem 1905.