prot · H309116 · 2016-06-09 00:00:00 — Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. KU28 Verksamhetsredogörelser för nämnder Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. § 17 (forts. från § 14) (forts. UU13) 133 (SD): och början av 2016 har varit en händelserik tid för . Frågor som migration, terrorism och sexuella trakasserier har stått högt upp på dagordningen. Jag tänker därför fokusera på dessa tre områden. Under januarisessionen hölls en aktuell debatt om händelserna med sexuella trakasserier i framför allt och . De storskaliga och allvarliga sexuella trakasserierna av kvinnor har knappast lämnat någon oberörd. Det mest tragiska och horribla är att detta mörkades för allmänheten, vilket i en demokrati är totalt oacceptabelt. Sexuella trakasserier är inget nytt i , då det förmodligen har funnits i hela mänsklighetens historia. Vad som däremot är nytt är att ett stort antal män omger och attackerar ett stort antal kvinnor i en utsträckning som gör att polisen inte kan hantera situationen. Oviljan att belysa dessa händelser är också något nytt. Det är viktigt att förövarna, oavsett ursprung, ställs inför rätta. För att hindra detta problem från att sprida sig ytterligare och i slutändan bli ohanterligt måste vi uppmärksamma det faktum att det finns skillnader i kvinnosyn mellan länder och kulturer. Om någon kommer från en kultur där en kvinnas kläder ses som sexuellt inbjudande om de inte täcker från halsen ned till tårna måste vi vara beredda att försvara våra värden. Det är självklart att detta måste göras utan att stigmatisera och sprida hat mot en del av befolkningen. Jag skulle säga att det är tvärtom, att vi måste inkludera nya medlemmar i vårt samhälle och de värderingar det bygger på. Gamla värderingar försvinner inte automatiskt bara för att man upplyser om dem. Vi måste därför arbeta aktivt för att bevara våra grundläggande europeiska rättigheter när det gäller jämlikhet, som skyddas i konventionen om mänskliga rättigheter. måste alltid försvara kvinnors rätt till säkerhet, värdighet och integritet. Det är något vi aldrig ska kompromissa med. De fruktansvärda terrorattacker som hänt i bland annat och har satt frågan om det ökade terrorhotet mot högt upp på agenda. Ökningen av terrorism utgör ett allvarligt hot mot internationell fred och säkerhet. Alla former av våldsam extremism måste bekämpas med största beslutsamhet. Vi måste göra klart att om du åker och strider för en terrororganisation begår du en brottslig handling. Vi ska göra det både för att avhålla folk från att delta i en sådan resa och för att visa att om de gör det kommer det att få konsekvenser. I resolutionen om resande stridande till och försökte vi få detta förtydligat men fick tyvärr inte stöd. har antagit en terrorlagstiftning, vilket vi tycker är bra. Den är dock inte tillräcklig. kan inte signalera till världen att det enda som väntar för återvändande är omställning och återanpassning. Sådana program är utan tvekan viktiga i förebyggande syfte för ungdomar i riskzonen, men de är inte tillräckliga när det gäller människor som enligt vår uppfattning har begått terrorbrott. Rapporter från UNHCR tyder på att ca 60 miljoner människor i världen flyr från konflikter eller förtryck eller av andra skäl. I har nära 4 miljoner människor tvingats fly. Hälften av dem är barn, och många av dem är allvarligt traumatiserade. De ohyggliga handlingar som begåtts i av terrororganisationen – vilka utan tvekan ska kvalificeras som folkmord – har tvingat ytterligare 2 miljoner människor att lämna sina hem. När man står inför denna katastrof, där de humanitära behoven är enorma, verkar ha fastnat i en debatt om den hjälp vi borde ge den förhållandevis begränsade grupp människor som har lyckats nå . Vår hjälp kan nå många fler om vi fokuserar på att hjälpa i närområdena. Vi har också misslyckats med att prioritera de lagliga sätt som i själva verket existerar för flyktingar att ta sig till ifall de inte har möjlighet att stanna kvar i närområdena och konfliktområdena. På grund av detta misslyckande har obarmhärtiga flyktingsmugglare nu möjlighet att utnyttja desperata människor för sina egna ondskefulla syften och sätta dessa människors liv på spel. Det vi bevittnar är en svårhanterlig humanitär katastrof, men låt mig föreslå några saker vi kan göra. Till att börja med måste och andra länder bidra gemensamt och generöst med humanitärt bistånd till UNHCR i dess viktiga uppdrag att på plats hjälpa flyktingar. Länder som , och samt områden som den kurdiska delen av har axlat ett stort ansvar för att ta emot många flyktingar. Det är av stor vikt att EU kan kompensera särskilt de länder och regioner som generöst har erbjudit gästfrihet till många flyktingar från närliggande områden. Vi tror att en varaktig och framgångsrik flyktingpolitik måste innebära att vi försöker hjälpa så många människor som möjligt på det mest effektiva sättet och orientera vår hjälp mot dem som är mest utsatta. Om hade den politiska viljan att hjälpa skulle vi i stället prioritera de rättsliga möjligheter som finns, nämligen vidarebosättning via UNHCR, och vi kunde ha hjälpt verkligt behövande människor. Dessutom är UNHCR, Program och tillhörande organ i närliggande regioner i akut behov av resurser. Om vi verkligen vill hjälpa så många som möjligt bör detta vara en prioritet och stå i fokus i stället för en enormt kostsam invandring. Principen om rätten till asyl bör göras tydligare och hela regelsystemet reformeras. Detta inkluderar första-asylland-regeln, som behöver stärkas snarare än försvagas. Med första asylland menar vi inte bara ett EU-land utan vilket land som helst i världen som råkar vara en flyktings första inreseland. I kombination med detta måste det internationella ansvaret öka för att stödja länder som tar emot många flyktingar. 134 (S) replik: Jag måste fråga: Vilket närområde menar , och vilket utökat ansvar borde detta närområde vid konflikthärdar ta? 135 (SD) replik: Med närområde menar vi de grannländer där det är fred och som oftast har en kulturell likhet. Om människor tar sig till ett land med kulturella likheter blir det mycket lättare att bli en del av samhället. Pengarna gör mycket mer nytta där nere, och vi kan ge i stället för att ta emot en liten kvot här. Det finns många människor där nere – det är som sagt 60 miljoner människor världen över som flyr från krig. Om de resurser som vi lägger på flyktingar i skulle gå till UNHCR hade vi hjälpt samtliga flyktingar. 136 (S) replik: Jag kan konstatera att det är en fantasivärld som lever i. EU tog emot ungefär 1,2 miljoner flyktingar. Det är en försvinnande liten del av världens totalt 60 miljoner flyktingar. Om vi tittar på det närområde som talar om ser vi att det redan har tagit ett ofantligt stort ansvar. Det handlar om miljontals flyktingar i . Det handlar om dryga miljonen i ett litet land som . Det handlar om länder som faktiskt håller på att kollapsa under trycket. Då vill att dessa länder ska ta ett utökat ansvar. Vi har stöd av UNHCR för det vi gör. Vi är en stor givare till UNHCR, och det ska vi vara stolta över. Men vi är också en stor hjälpare, för vi avlastar UNHCR genom att se till att människor kan ta sig hit. Det är ju detta man frågar efter. 137 (SD) replik: UNHCR har sagt att om de får mer pengar kan de hjälpa fler. Grannländerna har även sagt att de gärna tar detta ansvar. De vill hjälpa, och de känner sympati eftersom det handlar om samma kultur. Därför vill de hjälpa till, och om vi ger dem mer pengar klarar de av detta. Jag förstår inte varför vi ska bedriva en flyktingpolitik där vi ska ta några få människor till och när vi kan hjälpa många fler människor där nere. Den politik ni för innebär att ni sorterar ut de få som lyckas ta sig till genom flyktingsmugglare. Det är bara de som förtjänar hjälpen, verkar ni tycka. Men vi kan hjälpa många fler som finns där nere, så jag kan inte förstå logiken i den politik som de andra partierna bedriver. 138 (S): , och har alla tre lyft fram många viktiga frågor utifrån verksamhetsår 2015. Jag tänkte ändå passa på att särskilt ta upp några frågor som jag har sett med anledning av att jag är ledamot av kommittén för migration, flyktingar och tvångsförvisade. Den rådande situationen för människor på flykt har präglat en stor del av året som gått. Flyktingar som drunknat i , ett Dublinsystem som mer eller mindre kollapsat och situationen i har varit frågor som hanterats av . Bristen på gemensamt ansvarstagande och solidarisk flyktingpolitik inom EU har återspeglats även i debatter, och det finns tydliga skiljelinjer mellan olika länder och mellan olika politiska partier i synen på vad som behöver göras. För oss är det av största vikt att man skapar legala vägar in i för att motverka människosmuggling. Men lika viktigt är det att stödja flyktingmottagandet i , och , som har tagit emot en majoritet av de syriska flyktingarna utöver de flyktingar man redan härbärgerar. En fråga som har diskuterats mycket, och som har nämnts även här, handlar om konflikten i . En fråga som har hanterats gäller den av fängslade , som är ukrainska och ledamot av . Det är glädjande att Savtjenko har frigivits. Precis som nämnde ska det bli intressant att se om vi får ta del av vad hon har att säga under session . Situationen för internflyktingar i , ca 1 ½ miljon människor, är fortsatt svår efter den ryska illegala annekteringen av och de fortsatta stridigheterna i östra . Frågan kommer förmodligen att leda till fortsatt diskussion i . Man kan konstatera att frågan om den rådande flyktingkrisen fortsätter att prägla också årets inledning av arbetet i . besökte jag och flera andra delegater flyktingläger i och omkring för att på plats få se situationen i med anledning av avtalet mellan och . Besöket i gjorde klart att landet efter en långvarig ekonomisk kris varken har resurser eller kapacitet att ensamt klara av den nuvarande flyktingsituationen. Medskicket från såväl den grekiska regeringen som regional- och kommunpolitiker samt NGO:er var tydligt: Berätta om er resa och vad ni har sett! EU måste ta ett gemensamt ansvar och visa solidaritet. Det är inte hållbart att tro att bara några få länder ska klara av denna utmaning. Med dessa ord vill jag tacka hela delegationen men också de anställda som har jobbat för oss. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 18 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik betänkande 2015/16:UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik 139 (M): Denna debatt handlar om utrikesutskottets betänkande 2015/16:UU15 om mänskliga rättigheter. I betänkandet behandlas ca 60 yrkanden från den allmänna motionsperioden under /15 samt innevarande riksdagsår. Betänkandet är omfattande och behandlar situationen för mänskliga rättigheter i åtta länder. Tyvärr kommer jag inte att hinna beröra samtliga länder som tas upp i betänkandet. Det beror inte på bristande intresse utan på respekt för kammarens tid, herr talman. Jag kommer i mitt anförande att fokusera på två enskilda länder, och , samt övergripande frågor om mänskliga rättigheter. Arbetet med att främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling genomsyrar den svenska utrikespolitiken . Vi moderater anser att ska vara en tydlig röst i världen för de mänskliga rättigheterna. Vi anser att ska agera bilateralt och multilateralt genom Europeiska unionen, det nordiska samarbetet, FN, , och andra internationella samarbetspartner. Omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna är en integrerad och central del av den svenska utrikespolitiken och ska så förbli, enligt vår uppfattning. måste fortsätta att i sitt engagemang som medlem i EU och andra internationella organisationer verka för det öppna samhällets värden och principer. EU är ett av våra mest effektiva utrikespolitiska verktyg. har här verkat för att den europeiska utrikestjänsten ska stärkas och för att den europeiska utrikespolitiska rösten därmed ska bli starkare. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Detta är extra viktigt när hotet mot mänskliga rättigheter är betydligt större än det var . Jag vill här lyfta fram det östliga partnerskapet som en viktig del i Europeiska unionens arbete. Det östliga partnerskapet tillkom under föregående mandatperiod på initiativ av och . Syftet var att stärka mänskliga rättigheter i de forna och att driva på för mänskliga rättigheter och kontakter mellan EU och de östliga länderna. Detta är ett viktigt arbete som har visat sig framgångsrikt. Det har visat sig leda till mer demokrati och ekonomisk tillväxt. Därför är det också viktigt att detta arbete fortsätter. För oss moderater är det angeläget att utrikespolitik och utvecklingssamarbete speglar våra förhoppningar om en värld där människor kan leva fria, utan fruktan och nöd. Demokrati och respekt för politiska och medborgerliga rättigheter är centrala förutsättningar för att förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Tyvärr finns det många moln på himlen när det gäller mänskliga rättigheter . Det finns åtskilliga tecken och indicier på att mänskliga rättigheter prioriteras allt lägre på den politiska agendan runt om i världen. För att det som jag tidigare nämnde ska vara möjligt måste vi fortsätta vårt internationella arbete. Men vi måste också stödja det civila samhället och alla de goda krafter som finns inom frivilligorganisationer. Dessa arbetar aktivt för mänskliga rättigheter, såväl på hemmaplan som internationellt. Jag vill lyfta fram en annan sak i rapporten. Jag frågade utrikesministern om detta tidigare. Det gäller avsaknaden av om mänskliga rättigheter. har inte fått ta del av någon rapport eftersom ingen har levererats sedan valet . Detta är mycket olyckligt, för det är inte bara riksdag som saknar rapporterna. Det gäller även andra intressenter i form av frivilligorganisationer, det civila samhället med flera, som tar del av det kan redovisa kring situationen för mänskliga rättigheter. Detta är mycket beklagligt. Jag känner väl till att regeringen avser att tillsätta en ambassadör för mänskliga rättigheter med mera. Det är kanske bra på sitt sätt, men det får inte vara så att rapporter som ligger till grund för det utrikespolitiska arbetet om mänskliga rättigheter saknas så som är fallet . Det är inte bra och får ett underbetyg. Som jag nämnde lever vi i av oro, konflikter och strider. invasion av är ett exempel. Daishs framfart i är ett annat. Terrorattackerna i och visar också på hot mot de mänskliga rättigheterna. ska jag gå över till att tala om , som också finns med i betänkandet, där vi moderater har en motion. Jag nämner därför att det är ett land av stor betydelse för omvärlden, dels på grund av sin handel och sin produktion, dels på grund av sin storlek och dominans. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Handelsrelationerna mellan västvärlden och är omfattande. är faktiskt största handelspartner. Handelsutbytet mellan och EU:s medlemsländer uppgår till . Det är en astronomisk summa. Därför anser vi moderater att det är angeläget att och EU använder handelsutbytet för att stärka mänskliga rättigheter i , precis som vi har gjort i många andra samarbetsavtal, herr talman. På samma sätt kan EU arbeta för att de mänskliga rättigheterna ska öka i . är precis som tidigare – det är ingen skillnad – en enpartistat. Det finns ingen opposition, och det råder avsaknad av det fria ordet och alla andra mänskliga rättigheter. har redogjort för att är det land som avrättade flest personer . Här finns stort utrymme för ett agerande från EU:s sida för att trycka på när det gäller mänskliga rättigheter. Eftersom jag inte har sett någon rapport från UD sedan årsrapporten är det den jag refererar till här. Arbetstagares rättigheter är eftersatta. Det har vi kunnat se på tv och läsa om i medierna vid upprepade tillfällen. Vi kan också se hur är attackerat av . Det är inte mycket information som når ut från , men den som kommer är alarmerande. Jag vill också lyfta upp någonting nytt som det rapporteras om. Det är att fängslar regimkritiker utanför landets gränser. har hämtat och fängslat regimkritiker från , , och . Så här ska det inte gå till. Det är viktigt att de internationella organisationerna agerar för att se till att de personer som är fängslade också blir frisläppta. Jag vill också nämna dödsstraffet, som alltjämt tillämpas i . Dödsstraff har ingen plats att fylla i modern rättsordning. Jag ser att jag redan har förbrukat min talartid och ska gå vidare till , som jag nämnde tidigare i mitt anförande angående . är ett land som å det starkaste har kränkt och visat militär aggression mot . Detta är inte acceptabelt. Det är angeläget att omvärlden och EU fortsätter med sina handelsblockader gentemot , herr talman. Det är också viktigt att Minskavtalen uppfylls och att stridigheter och attacker mot det ukrainska territoriet, mot självbestämmande, upphör. Jag vill lyfta upp ytterligare ett par frågor när det gäller , herr talman. Det handlar om hur försvårar situationen för hbtq-personer. Det är också helt oacceptabelt. Allteftersom sipprar rapporter ut om hur hbtq-personer kränks och fängslas. Detta är inte acceptabelt. Likaså nås jag ständigt av nyheter om situationen för journalister som fängslas regelbundet och om minoritetsgrupper som är förföljda – jag kan fortsätta att nämna hur på olika sätt kränker de mänskliga rättigheterna. Jag uppmanar alla internationella organisationer där är samarbetspartner att lyssna på och se till att driva frågorna och prioritera mänskliga rättigheter i högt. Jag vill fortsätta med att nämna några saker som är viktiga och centrala när det gäller kvinnors rättigheter. Det finns mycket att säga om kvinnors rättigheter, men jag vill lyfta fram en sak som har hjälpt kvinnor ur fattigdom. Det handlar om företagande och om mikrolån. Här går det att med små insatser göra stora skillnader för kvinnor som får möjlighet att försörja sig, sin familj och sina barn. På så sätt kan de slippa ifrån många av de problem som kvinnor ställs inför – att bli misshandlad av en man som sätter sig över kvinnans rättigheter eller att riskera att hamna i prostitution. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Genom att kvinnor blir självförsörjande ökar också kvinnors möjligheter till ett bra liv och bevarandet av mänskliga rättigheter. Jag vill lyfta fram ytterligare en fråga i detta sammanhang. Den handlar om det fria ordet. Det fria ordet är hotat. Det är hotat på många håll. Vi får rapporter om fängslade journalister. Det finns svenska journalister som är fängslade, och det är naturligtvis inte acceptabelt, lika lite som det är acceptabelt att journalister från andra länder hålls fängslade. Vi ser tyvärr alltmer att det fria ordet kränks på internet. Länder stänger internet. Ett land som inte är nämnt i vårt dokument är . Där har man stängt mer än 100 000 hemsidor. Ett av de största hoten mot det fria ordet är när regeringar går in och stänger av människors möjlighet att kommunicera med varandra. Jag har överstigit min talartid med . Jag ber om ursäkt för detta. 140 (SD): Engagemanget i utrikesutskottet är stort, och det är inte lätt att tala om så många länder . Jag kan säga att jag inte kommer att hinna tala om alla de länder som berörs här, men det beror inte på oengagemang utan på tidsbrist. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 3 och 5, även om vi står bakom samtliga våra reservationer. För tids vinnande kan jag säga att vad gäller , som jag inte kommer att hinna gå in på, instämmer jag i det som har sagt. stöder reservation i det här betänkandet. Vad gäller /välkomnar vi de senaste årens utveckling där. släpptes Aung fri i samband med att allmänna val hölls . valdes en civil regering, och 2012 valdes även många medlemmar av oppositionen in i parlamentet. Vi välkomnar de reformer som har genomförts, men mot bakgrund av att situationen i landet, inte minst vad gäller politiska fångar, olösta etniska konflikter och minoriteters ställning, är allvarlig anser vi att man varit för naiv när merparten av sanktionerna hävdes så pass . Det internationella samfundet borde ha haft mer is i magen. hoppas vi naturligtvis att utvecklingen ändå fortsätter på det inslagna spåret. Vi anser att FN:s rapportör för mänskliga rättigheter behöver vara kvar. Det är av stor vikt att samfundet intensifierar sina ansträngningar för att fästa uppmärksamheten på minoriteternas situation, som är svår, däribland karenfolkets utsatta situation, och stödja deras strävanden efter utökad autonomi, demokrati och mänskliga rättigheter. Även den muslimska minoriteten rohingyafolket utsätts för förtryck, oroligheter och våld. Enligt Human Rights Watch har staten försökt att tvångsförflytta en stor del av landets muslimska befolkning till läger. Den typen av tvångsförflyttning hör inte hemma i 2016, och vi anser därför att regeringen bör uppmärksamma hur den burmesiska staten behandlar den muslimska minoriteten. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik För framtiden vill vi också påpeka vikten av att inte tvekar att ställa tydliga och tuffa krav på i våra kontakter med landet inom ramen för EU och inom ramen för . Rätten att välja och praktisera en religiös tro är en av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och en rätt som ignoreras och där människor diskrimineras på många håll i världen. I attackerar den islamistiska terrorgruppen alla, både kristna och muslimer, som inte accepterar att leva under sharias lagstiftning. Enligt uppgifter har terrorgruppen orsakat minst 800 dödsoffer. Vissa delstater i landet har begränsat kristnas rätt till skolgång som de kristna blir hotade av kidnappning, utsatta för tvångsäktenskap, nekade anställning, rent vatten och hälsovård. I delar av landet är det förenat med stora risker att konvertera till kristendomen. Det är farligt för kyrkor att ta emot nyomvända. Förutom brutala terrorattacker mot kyrkor har gruppen gjort sig mest känd för masskidnappningar av flickor som de sedan säljer som barnbrudar. Det är säkert inte bara jag som minns den uppmärksammade hashtaggen #bringbackourgirls. fick de anhöriga ett livstecken från kidnappade små flickor som på videofilm, påtvingade muslimska slöjor, berättade att de lever men såklart vill komma hem igen. Även i lever kristna farligt. Landets strikta hädelselagar används som ett verktyg för att förtrycka religiösa minoriteter. Straffen kan dessutom vara som tagna ur medeltiden. Det är fruktansvärda straff. Hädelselagen har kritiserats av FN men tillämpas fortfarande flitigt. Vid sidan av straffrättsligt förtryck diskrimineras kristna och andra minoriteter mycket kraftigt på alla samhällsnivåer. Förutom myndighetsförtryck måste minoriteter i landet ständigt hålla ögonen öppna för religiösa fundamentalistiska och systematiska terrorangrepp. Senast dödades 75 personer och över 300 skadades när en bomb detonerade i en park där en grupp kristna firade påsk. Detta är skakande exempel på det brutala förtryck som kristna och andra minoriteter blir utsatta för. Under beredningen av detta betänkande om mänskliga rättigheter har det varit lätt att drabbas av en viss nedstämdhet när så många delar av världen brinner. Men det finns också ljuspunkter. En av de ljuspunkterna finns på i Somaliland. som har lidit svårt av inbördeskrig och religiös fanatism har Somaliland kunnat åtnjuta över två decennier av fredlig och stabil utveckling. Till skillnad från länder med liknande förutsättningar har Somalilands invånare hållit tre demokratiska val utan komplikationer, och vi hoppas att nästa val som planeras till 2017 kommer att genomföras i samma anda. Somaliland har en demokratiskt vald president, ett fungerande politiskt system, förvaltningsmyndigheter, valuta, flagga, nationalsång, fotbollslag och allt annat som vi anser hör en stat till. Det enda Somaliland saknar är vårt stöd.