prot · H30990 · 2016-04-12 00:00:00 — Mitt parti har, som ministern vet, gett besked både direkt till regeringen och i medierna när det gäller hur och under vilka former vi vill delta i den här typen av samtal om ökat bostadsbyggande. I grund och botten är vi helt överens. Vi måste ha fler bostäder i vårt land. Jag frågade ministern om hon tänker lyssna på ett av förslagen från oss moderater. Det handlar om att göra bostadsbyggande till ett riksintresse. Ministern svarar att hon har mottagit slutbetänkande som alliansregeringen beställde och att man bereder frågan i . Jag frågade: Hur länge ska det här beredas, och är ministern positivt inställd? Den kanske viktigaste frågeställningen är om ministern är positivt inställd till att göra bostadsbyggande till ett riksintresse. Då kan det vara bra att man vet vad det här är. får tolv statliga myndigheter peka ut riksintressen. krockar olika riksintressen, och i slutändan måste regeringen avgöra vilket riksintresse som ska ha företräde. Det kan till exempel vara ett företag som vill öppna en gruva på ett renbetesområde, och då har man två riksintressen som står mot varandra. Bostäder är däremot inget riksintresse, trots att det råder en akut bostadskris. Är det ett problem ? Ja, det vill jag påstå att det är. Faktum är att av yta täcks av olika riksintressen. Det innebär att det faktiskt finns en situation där ibland hela kommuner täcks av riksintressen. Om bostadsbyggande då inte blir ett riksintresse är det över stora delar av yta inte möjligt att bygga eller ens pröva frågan om för bostadsbebyggelse. Är det rimligt att mer än hälften av vårt land omfattas av riksintressen som bostadsbyggande faktiskt inte är ett riksintresse? 37 (L): Det finns problem med riksintressen. Lite enkelt uttryckt går det inflation i riksintressen. Det finns områden, inte minst hemma hos mig på , där det ligger många riksintressen ovanpå varandra att ta hänsyn till. Det märks också i den kommunala planeringsprocessen att det är viktigt att kommunerna förhåller sig till riksintressena inbördes och andra allmänna intressen. Det är en grannlaga uppgift. En av de större anledningarna till att utredningen tillsattes var att få fram klarare linjer för att hantera frågorna. Sedan kanske varje enskilt riksintresse är relevant och befogat. Men när det blir ett mönster av dem kan det bli lite komplicerat. Det finns många saker som kan tänkas vara riksintressen. Bostadsbyggande kan vara en sådan sak. Brukbar jordbruksmark nämns med jämna mellanrum. Dricksvattenförsörjning lyfts också fram, men det är inte heller ett riksintresse. Det blir ett slags status på olika intressen. Det är riktigt, som ministern säger, att det pågår en beredning. Vi hade en diskussion i kammaren om riksintressen och bostadsbyggande. Jag konstaterade då att lyfter upp bostadsbyggande. Utredningen föreslår ett nytt begrepp, nämligen väsentliga allmänna intressen. Det handlar då om att lyfta fram bostadsbyggandet och att det kan vägas mot andra intressen och även mot riksintressen. Riksintressen handlar inte om idiotstopp på saker och ting utan om att väga det egna intresset mot riksintresset. Kommunerna har en process att hantera. Det handlar inte bara om det som diskuterades tidigare om bostadsbyggande, utan även detta måste vara med i diskussionen. har det till och från blivit en diskussion om bostadspolitik i ett bredare perspektiv och de bostadspolitiska samtal som pågår. Där finns lite olika utgångspunkter. Det finns en del förslag som delas av alla partier i riksdag. De borde inte vara svåra att genomföra . Det handlar om att förenkla regelverk. Det kan handla om överklagandeprocesser. Sedan finns en diskussion om att subventionera byggandet. Det har historiskt visa sig inte vara en framgångsrik väg – snarare tvärtom. Vi måste även våga diskutera frågor om till exempel friare hyressättning. Där skiljer sig partierna åt. Vi får se vad det kan leda till. När det gäller riksintressen är det viktigt att beredningen leder till att vi får ett system som gör det lättare och hanterbart för våra kommuner att väga riksintressen mot viktiga allmänna intressen och så vidare. Det handlar om att skapa ett samhälle. Det bygger på vad vi diskuterade tidigare, det vill säga grönområden och attraktivt boende. De hänger ihop. 38 Klimat- och miljöminister (MP): Den omhuldade diskuteras här. Då måste jag få fråga interpellanten följande. utsågs på den förra regeringens direktiv, och den här regeringen har fullföljt dem. Man var intresserad av att se om det går att hitta vägar framåt när det gäller en del problem i fråga om riksintressen, inklusive att se om det går att den vägen underlätta för bostadsbyggande. Sett utifrån utredningens förslag och inte minst den omfattande komplexa kritiken över hur det skulle verkställas på ett sätt som inte gör att all markplanering i stannar av under , inklusive risken för bostadsbyggande, undrar jag exakt vilka förslag och vilka delar av interpellanten tror leder till ett kraftigt ökat bostadsbyggande. Kan göra undantag från olika riksintressen? ska kartlägga alla riksintressen. Sedan ska varje länsstyrelse kunna göra undantag för områden av väsentligt allmänt intresse, till exempel bostadsbyggande. Är det vägen framåt? Det är kommunerna i som har planmonopol. Vi konstaterade i en tidigare debatt att det någonstans hänger på om kommunen vill säkerställa planering för att det finns byggbar mark. Jag undrar om man inte går över ån efter vatten när det gäller bostadsbyggande kopplat till de förslag som ligger på bordet från den förra regeringens riksintresseutredning. Interpellanten kanske kan upplysa mig om vilka förslag som man tror kommer att leda till mycket bostadsbyggande i den utredningen. 39 (M): Trots två debatter hinner vi tyvärr inte gå in i alla delar av hur vi ska få fart på bostadsbyggandet i . Jag tänker inte bredda debatten från min sida i alla delar. Jag konstaterar att av yta omfattas av riksintressen, som bostadsbyggande inte är ett riksintresse – trots en akut bostadskris. Vi är överens om det grundläggande, det vill säga att det behöver bli fart på bostadsbyggandet. Det finns inget parti som inte har den uppfattningen. Det kräver många åtgärder i hela byggprocessen. Vi skulle kunna ha många olika debatter om detta. Jag konstaterar att det har framgått i de två interpellationer jag har haft att en av de saker som garanterat behövs för att bygga fler bostäder är mark att bygga bostäderna på. Det är grundläggande. Det spelar ingen roll hur mycket vi förenklar i alla processer om det inte finns byggbar mark. Min fråga till ministern skulle egentligen ha varit vad hon tycker om förslaget att göra bostadsbyggandet till ett riksintresse. Jag har ställt frågan upprepade gånger. Jag kan bara tolka det på ett sätt, nämligen att ministern inte tycker att det är ett särskilt bra förslag – om jag har tolkat henne rätt, herr talman. Vad har ministern själv för förslag för att få mer byggbar mark? Jag pratar förenklat om att om det ska byggas bostäder i tillväxtorter som och i storstadsområden som , och kommer det att behövas byggbar mark. Vilka konkreta förslag har ministern för att det ska bli lättare att få tag på byggbar mark? 40 (L): I grunden hoppas jag att ministern delar uppfattningen att det är bra att utredningen har gjorts och att frågan har fått en genomlysning. Det är klart att man kan prata om att gå över ån efter vatten eftersom det finns fungerande processer också, men vi kan ändå inte blunda för att många kommuner brottas med riksintressen och i sin planering måste ta hänsyn till dem. är det fullständigt relevant att göra det. Jag tycker att vi ska vara ödmjuka och från statligt håll kunna gå in och titta på vad som kan göras enklare i de här avvägningarna. Gör vi rätt? Är det rätt prioritering av riksintressen som har gjorts tidigare? De har ju inte tillkommit i ett sammanhang. De har tillkommit i olika sammanhang och travats på varandra. Det finns som sagt stora områden som har såväl naturvård och strandskydd som kulturvård – kanske tre riksintressen ovanpå varandra. Då måste kommunen först göra avvägningar mellan dessa riksintressen och sedan, i nästa steg, göra avvägningar mellan riksintresset och andra allmänna intressen. Om man använder begreppet allmänna väsentliga intressen är det egentligen inget självändamål att man ska göra detta, utan det handlar om att bostadsförsörjningen måste komma in och få en viktig roll. Har den inte det måste den få det, inte minst för att vi ska kunna öka byggandet. Jag tycker att vi ska ta signalen om att det behövs ett förenklat system på allvar. Lägger man fram sådana förslag tror jag att det finns en majoritet i för detta. 41 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för debatten även om jag som minister kanske inte fick väldigt tydliga inspel om hur vi ska hantera . Jag måste vara ärlig där. Det är intressant, som säger, att belysa detta område. Riksintressen är ingen enkel materia. Det skulle vara väldigt bra att hitta enklare vägar som tydliggör för fler aktörer, men är verkligen förslaget i det håll ni vill gå åt? Jag bara undrar eftersom jag får den retoriska frågan: Ska bostadsbyggande bli riksintresse? Men det finns inget sådant förslag på bordet. Utredningen föreslår inte att bostadsbyggande blir ett riksintresse. Jag blir alltså lite förundrad över debatten man vill föra här som om det var det förslaget som låg på bordet. Den här utredningen har ju, efter att ha penetrerat frågan under , inte kommit fram till att det ska bli ett riksintresse utan att man ska göra en ganska komplicerad avvägning mot väldigt mycket annat. Jag måste vara ärlig med det. Jag är inte helt klar över att det här underlättar för någon med fokus på just bostadsbyggande. Jag ska naturligtvis inte låta bli att svara på frågan hur regeringen och jag tror att vi ska få tillgång till mer byggbar mark. Det jag tycker har visat sig väldigt tydligt och genom historien är att man får mer byggbar mark om man bygger och bygger ut effektiv infrastruktur. Man får inte hyresrätter att fungera i ett område utan kollektivtrafik. Det är fullständigt uppenbart att människor måste kunna ta sig till och från arbete och skola och ha en fungerande arbetsmarknad att röra sig inom. Där är infrastrukturen det som sätter begränsningarna, herr talman, för om vi får byggbar mark eller inte. Men den frågan verkar just nu inte vara populär att diskutera hos oppositionen. Man vill hellre diskutera de regelverk som ligger till grund för en översiktsplanering och en planeringshorisont. Jag är den varmaste anhängaren av att utveckla och modernisera planeringsverktygen i . Vi har en väldigt starkt driven lokal planering och horisont. Med de stora utmaningar som samhället står inför när det gäller både bostadsbyggande och infrastrukturplanering men inte minst klimatfrågan och anpassningen till hur vi säkerställer en trygg samhällsutveckling behöver vi säkert starkare inslag av regional planering; det är jag övertygad om. Men är vägen att gå verkligen att uppmåla bilden av att kommuner inte vill bygga för att de antingen inte klarar av riksintressen eller anlägger naturreservat på den bästa byggbara marken? Jag tror att vi politiker är fel ute om vi tror att det är det som på riktigt är problemet. Svaret på just den här frågan, den som gäller riksintresse för bostadsbyggande, får jag nog rikta tillbaka till interpellanten. Det finns inte något förslag på att bostadsbyggande ska bli riksintresse efter utredningen som skulle titta på riksintressen, vilket både den förra och den här regeringen har stått bakom. Däremot finns det en hel del andra förslag och genomlysningar av problematik och möjliga vägar framåt för att underlätta det som kanske har vuxit till ett svårt planeringsverktyg för många. Men ska vi gå framåt i bostadsbyggandefrågan kommer vi ändå tillbaka till vad som motiverar kommunerna att bygga och hur vi säkerställer att det kravet blir tydligt från den nationella nivån när bostadsbristen är så stor som den är . 42 (M): Tack, ministern och riksdagskollegan , för även den här debatten om ett ökat bostadsbyggande! Låt mig säga det självklara: Jag håller med ministern – att bygga ut kollektivtrafik är ett sätt att skapa bättre möjligheter att ta oss in till de målpunkter vi har, och det gör att man kan öka bostadsbyggandet. Infrastruktursatsningar i andra områden har precis samma effekt. Om man bygger ut tunnelbanan i eller om man bygger järnväg i mitt hemlän har det samma effekt för bostadsbyggandet, det vill säga att man skapar ny byggbar mark inom rimlig tid från stadscentrumen. Det är en sak; det är vi helt överens om. Men det jag pratar om är hur vi förtätar inom de befintliga strukturerna på de orterna. Den andra delen är vi ju helt överens om, så den kräver relativt lite debatt i sak. Här kan jag bara tolka in en enda sak. Ministern säger det inte, men jag hör upprepade gånger att det man vill säga är att om man får lägga ned frigör man en del byggbar mark i . Låt mig då vara tydlig, för det fungerar på samma sätt: Lägger man ned försämrar man ju kollektivtrafikmöjligheterna för resten av på bekostnad av ett i sammanhanget litet antal bostäder i . Det är alltså ingen lösning utan bara ett sätt att försämra övriga landets tillgång till sin huvudstad. Behöver vi mer byggbar mark, vilket är det som mina interpellationer handlar om, är frågan hur vi får loss den. Vi i mitt parti har lyft upp några saker vi kan tänka oss att göra. Frågan är egentligen vad ministern själv har för förslag på området som inte är sådant som redan är okontroversiellt, det vill säga att bygga ut kollektivtrafik, bygga infrastruktur och så vidare. 43 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för ytterligare en debatt om riksintressen! Jag tror att vi kommer att återkomma till frågan. Det är inte några enkla förslag som har kommit fram till. Jag noterar att interpellanten inte heller svarar på min fråga om vilka av de förslagen som faktiskt skulle leda till bostadsbyggande. Han får gärna återkomma till dem i annan form om han så önskar. Att vi behöver bygga bostäder är helt uppenbart, och det är den här regeringens absoluta ambition att få det ökade bostadsbyggande som vi nu ser att öka ännu mer. Vi behöver bygga 700 000 bostäder , och på den uppgiften behöver alla aktörer vara med – inklusive att politiken under breda förutsättningar kan ge ramar för det. Det vore alltså bra att återkomma till diskussionerna om hur vi ställer ökade krav på bostadsbyggande och möjliggörande. Skulle det komma upp bra förslag där är regeringen absolut beredd att titta på alla vändor. Det vi har fokus på är att vi behöver ge investeringsförutsättningar för hyresrätter, som har varit för dåliga. Där går vi in med starka stöd. Vi behöver planeringsförutsättningar för infrastrukturen, precis interpellanten sa. Även om det är okontroversiellt är det nog det som ska till för att vi ska få mer byggbar mark. Vi måste också säkra att byggbolagen kommer och bygger. Inte minst på många mindre orter har kommunpolitikerna svårt, även när de har byggbar mark, att få dit byggarna. Där behöver vi ökad konkurrens i byggsektorn. Alla de här planerna jobbar regeringen aktivt med, men vi får återkomma till dessa väsentliga frågor på området bostadsbyggande vid ett annat tillfälle. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:500 om fortsatta satsningar på 44 Statsrådet (S): har frågat mig vilka satsningar jag och regeringen ämnar göra på . har det blivit svårare att komma in på högskoleutbildningar, och har utbyggnaden av högskolan stannat av. Detta trots att antalet sökande till högskolan varit mycket högt. För att ge fler möjlighet att studera i högskolan har regeringen därför i vårändringsbudgeten och budgetpropositionen föreslagit en ökning av antalet permanenta utbildningsplatser vid universitet och högskolor. I satsningen ingår dels resurser för en utökning av antalet utbildningsplatser på vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar samt lärar- och förskollärarutbildningar, dels resurser som universitet och högskolor kan prioritera fritt. Utbyggnaden innebär att resurser motsvarande ungefär 14 600 helårsstudenter har tillförts högskolan 2019. bedriver samtliga utbildningar som ingår i regeringens utbyggnad, och 2019 beräknas satsningen innebära ett tillskott på ca för . Regeringen har i vårändringsbudgeten och budgetpropositionen också föreslagit en satsning för att stärka högskoleutbildningarnas kvalitet. Regeringens kvalitetssatsning uppgår till 2016 och är avsedd för utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi samt för lärar- och förskollärarutbildning. har till följd av denna satsning tilldelats 2016. Regeringen föreslog i budgetpropositionen även en ökning av universitets anslag för forskning och utbildning på forskarnivå med 2016. finns universitet och högskolor över hela , och det är mycket positivt. Det ökar möjligheterna att läsa vidare oavsett bakgrund, stärker regional utveckling och möjliggör att stora delar av samhället kan ha närkontakt med högskoleutbildning och forskning och rekrytera högt kvalificerad personal. I en kunskapsintensiv värld spelar högskolan, däribland , en central roll för välfärd, tillväxt och utveckling. 45 (M): Tack, ministern, för svaret! är viktigt för jobb och tillväxt, självfallet i men också i och hela . Fortsatta satsningar på just detta område är kanske en av de mest avgörande framtidsfrågorna i vårt land, särskilt i den norra delen av . Det är mycket glädjande med de satsningar på som ministern nämner. Satsningarna ligger väl i nivå med de satsningar som alliansregeringen gjorde då vi hade regeringsmakten. Det jag egentligen vill fråga ministern är om det är regeringens mening att fortsätta höja anslagen till i samma eller, ännu hellre, i högre grad än alliansregeringen tidigare gjorde. Är det den här regeringens ambition? 46 Statsrådet (S): Tack, , för en angelägen fråga! Ja, det är regeringens ambition att göra tillskottet av nya utbildningsplatser permanent. Det är en skillnad gentemot de mer tillfälliga platser som man byggde ut med under den förra regeringen. Vi ser att det finns ett behov av att permanent utöka antalet platser på svensk högskola över hela landet. Vi ser också att det inte bara kan koncentreras till de stora studieorterna, utan det behöver finnas i hela landet. Vi har omfattande regionala obalanser när det gäller tillgången till högre utbildad personal till industrin, det privata näringslivet och den offentliga sektorn. Det behövs om enligt den svenska modellen ska konkurrera med kunskap och innovation i stället för låga löner. Det är ju regeringens ambition. De här pengarna är permanenta. Vi tillför dem, vilket innebär en total utbyggnad med 270 platser utöver det som Alliansen föreslog i sin budget. Vi ska ha höga ambitioner för att fler ska kunna komma in på högre utbildning, inte minst nu när befolkningen ökar. Då ökar efterfrågan på högskoleutbildad personal både i näringslivet och i offentlig sektor. Också efterfrågan bland studenter ökar, och att kunna möta detta är väldigt viktigt. För den nya storregionen finns också ytterligare universitet – och – och de tillförs också platser för att motsvara det behov vi ser och även möta den ökade studentefterfrågan. Sedan tycker jag att det är viktigt att vi också tillför de här kvalitetspengarna. Tyvärr ser jag inte i budget att man vill stärka kvaliteten i de här utbildningarna. Vi ser att det är för lite lärarledd tid. Det är också viktigt att vi nu får höjda anslag till dessa utbildningar, där det har varit alldeles för lite lärarledd tid, vilket har påverkat kvaliteten på utbildningarna. Inte minst på lärarutbildningen behöver vi stärka kvaliteten. Det är också positivt att det finns en allt starkare samverkan med regionen och kommunerna om hur man ska dimensionera och utforma utbildningarna, så att det blir rätt matchning mot det behov som finns, liksom för tillgången till exempelvis de verksamhetsförlagda delarna av lärarutbildningen och vårdutbildningarna. Svaret på frågan är alltså: Ja, vi kommer att fortsätta bygga ut permanent, enligt plan. Vi kommer också att följa upp att kvalitetspengarna leder till det de är avsedda för, alltså till mer lärarledd tid. 47 (M): Jag vill bara snabbt rekapitulera historien närmast innan den här regeringen tillträdde. Då ökade anslagen till från till lite . Högre utbildning är viktigt i hela . Det är på det sättet vi ska konkurrera med vår omvärld och stärka vår position i den globala konkurrensen. Så sent som kunde vi läsa att Spotify är ett av de företag som inte tror att de kommer att kunna växa i den här miljön i . Vi behöver fortsatta satsningar inom en mängd olika områden när det gäller högre utbildning för att klara av att både attrahera nya företag och att få de företag som redan finns här att vilja stanna och växa inom vårt lands gränser. Det är lite synd att ministern inte nämner detta, men hon kanske bara glömde det. Samarbetet med kommunerna, regionerna och landstingen är självfallet jätteviktigt när det gäller en rad olika utbildningar. Men vi behöver också ett ökat samarbete med näringslivet i när det gäller just högre utbildning. Där kan vi bli bättre. Det finns många goda exempel, men vi skulle kunna bli ännu mycket bättre på det området. I växer det längs stora delar av kusten. I många av våra inlandsregioner växer det mindre, och en del har till och med negativ tillväxt. I detta sammanhang finns det en hel del utmaningar. Man har till exempel svårt att rekrytera läkare till sjukstugor och hälsocentraler. I detta kan vi konstatera att de läkare som utbildas i får sin utbildning på eller via den satellitutbildning man har i regionen. Vill vi ha läkare i måste vi alltså utbilda dem på . Det innebär att det är extra viktigt att tillföra särskilda resurser till . Detta nämnde ministern inget om. Jag tolkar hennes svar på min fråga som att det handlar om generella satsningar i hela . Alliansregeringen genomförde när det gäller läkarutbildningen och en del andra utbildningar riktade satsningar på en del orter. var en av de orter som hanterades i det sammanhanget. Som jag sa: Vill vi ha läkare i hela måste vi utbilda dem på . Vi måste fortsätta att satsa mer på vissa universitet än på andra. Då är min fråga till ministern: ministern tänka sig riktade satsningar till exempelvis för att möta en del av dessa utmaningar? 48 Statsrådet (S): Vi gör en del riktade satsningar. De utbildningar som vi har prioriterat är barnmorskeutbildningen, förskollärarutbildningen, grundlärarutbildningen, kompletterande pedagogisk utbildning, sjuksköterskeutbildning, speciallärar- och specialpedagogutbildning samt specialistsjuksköterskeutbildning. Eftersom har samtliga dessa utbildningar får man också riktade platser för de utbildningarna. Vi tänker fortsätta att bygga ut detta allt eftersom vi ser att det finns både studentefterfrågan och arbetsmarknadsbehov och att vi kan garantera att det exempelvis finns verksamhetsförlagda utbildningsplatser, liksom kvalitet i utbildningen. Därför är det viktigt att det finns en forskningsanknytning i alla dessa utbildningar, det vill säga att det finns lärare på som har forskarutbildning. Det är viktigt att universiteten jobbar med att säkerställa det här. Dessutom ger vi fria platser, som självt dimensionerar. Det är 270 fria platser som man kan använda till den utbildning där man ser att det finns en efterfrågan från såväl privat näringsliv som offentlig sektor men också en studentefterfrågan. Det sker inom ramen för det utbildningsutbud som man har på . Men, som sagt, för del är det väldigt brett. Det här är en skillnad. Det gjordes utbyggnader av bland annat läkar- och tandläkarutbildningarna. En del pengar tillfördes, men det gjordes också interna omfördelningar inom för att finansiera dem. Samma sak var det i utbyggnaden av sjuksköterskeutbildningen. Det gjordes interna omfördelningar inom lärosätet för de här så kallade riktade satsningarna.