prot · H30982 · 2016-03-17 00:00:00 — Jag vet inte om han förstår mig heller, men när vi pratar brukar han sitta och klappa mig på handen. Han har varma, rynkiga händer. Jag önskar att de som pratade om tiggare som något störande, fult och irriterande tog sig tid att se människan som sitter där – människan, inte tiggaren. För det är människor som sitter där – människor som en gång varit barn med fjuniga huvuden och små, skrynkliga fingrar. Barn som sprungit på knubbiga ben och som blivit tröstade när de gråtit. Barn som har varit mörkrädda, barn som skrattat så de kiknat tillsammans med storebror åt ett skämt som bara de förstår, barn som drömt, längtat och hoppats. Barn som har vuxit upp i eller till en värld och vardag som är så hård att det är bättre att sitta i duggregnet på en plastpåse utanför en affär i ett främmande land än att stanna kvar i den verklighet som är deras. Det är människor som sitter där – människor som också får ont av att sitta på hårda, kalla underlag. Människor som blir blöta när det regnar. Människor som blir varma i solen. Människor som saknar sina barn. Den långsiktiga lösningen finns i länder som och . De ska ansvara för att förbättra situationen för alla medborgare, inklusive romer. måste problemet upp på EU-nivå. måste öka kontrollen och bidra med expertis, så att beviljade EU-medel utnyttjas fullt ut och används för att bekämpa fattigdom och utanförskap. Liberalerna har drivit på för att ska öka trycket på länderna, och regeringen fortsätter det arbetet och måste fortsätta det ännu mer. Jag ser en människa som blir bespottad, avskydd och hånad av dem som går förbi, som frysande sitter på hård mark i timtal och som sitter i solgasset utan skydd när vi andra gömmer oss i skuggan eller njuter på stranden. Väljer en människa den vägen måste alternativet vara riktigt, riktigt illa. Den gråtande fyrabarnsmamman heter . Barnen bor hos hennes mamma när hon och hennes man är i . Det är upp till var och en hur man vill göra: att ge en kopp kaffe, en tia, eller att bara gå förbi. Men att göra andra människor illa är däremot aldrig acceptabelt. behöver stödet till organisationer som Hjärta till Hjärta, Röda Korset och , som bedriver konkret och effektivt arbete i till exempel öka. Det här är fortfarande ett aktuellt problem. Vi får inte glömma den här humanitära krisen när andra katastrofer drabbar. Se både individen och sammanhanget! Se , och se rasismen mot romer, som är omfattande i hela och grundförklaringen till den fattigdomen som gör att hon är här! 9 (KD) replik: Min avsikt är inte att gå i polemik med , utan jag instämmer i mycket av det som sas i anförandet. Men jag blev uppmärksammad på att jag blandade ihop ärendepunkt och reservationspunkt när jag yrkade. Min avsikt var att yrka på nr 27, inte nr 24. Hoppas att det nu är klarlagt. Nr 27 är en kristdemokratisk reservation, till skillnad från nr 24. 10 (V): Jag är sist ut här och kommer inte att yrka på något, för det har min kollega redan gjort. Jag ska tala lite om beroende. Det är något som berör både hälsovård och socialtjänst. När vi talar om anhöriga och beroende talar vi om barn, mammor, pappor, partner och syskon. Den som är beroende drabbas hårt, men de som är anhöriga drabbas på sätt och vis ännu värre. Priset är högt. Anhöriga måste kunna involveras i högre utsträckning och få möjlighet att vara delaktiga. Anhörigas rättigheter behöver stärkas. Därför anser vi att lagstiftningen bör ses över. Det finns så många familjer och släkter med beroendeproblematik och psykisk ohälsa. Linnéuniversitet har tittat på anhöriga. Tittar vi på skolprestationer i för barn som är anhöriga ser vi tydliga tecken på att det har gjorts för lite. Av pojkar som har en förälder som missbrukar var andelen som lämnade utan gymnasiebehörighet i de fall då pappan var missbrukare respektive då mamman var missbrukare. Det är extremt höga siffror. Det var av pojkar och flickor som har en förälder med psykisk sjukdom som hoppade av skolan. Det är väldigt höga siffror om man jämför med att det generellt i undersökningen är av flickorna och av pojkarna som hoppade av. Då förstår ni vidden av vad det innebär att vara anhörig och barn som far illa. På i gjorde , en fantastisk forskare, en studie på ungdomar inom verksamheten. av mammorna och av papporna hade haft psykiatrisk diagnos inklusive missbruksdiagnos. Det är mycket som måste göras för att förhindra att det sociala arvet förs vidare. Sjukvårdens och insatser för beroende personer måste samordnas bättre utifrån individens behov, dels för att effektivisera vården och dels för att göra den mer likvärdig över landet. är missbruksvården varken tillräckligt prioriterad eller likvärdig, och det finns stora regionala skillnader. Vi har en ojämlik beroendevård. Det blir tombola utan vinst. Täckningsgraden för dem som får vård uppges vara runt 30–av de personer som är opiatberoende. Det är usla siffror, inte sant? Tidig och mer kunskapsbaserad vård tillsammans med en tydligare styrning av resurserna för att öka tillgängligheten är viktiga delar i en framgångsrik beroendevård. Vänstern anser att det behövs en ökad statlig styrning för att få jämlik vård. Det finns en hög grad av samsjuklighet för unga som är beroende. Ungdomar som köper narkotika på nätet eller överkonsumerar alkohol nås inte via utan genom öppna mottagningar specialiserade på missbruk. av alla ungdomar som har substansproblem, missbruk eller beroende har även psykisk ohälsa. Detta hänger ihop. I en överväldigande majoritet av fallen uppträder symtomen på det psykiatriska tillståndet före missbruket och beroendet. Det finns mycket som vi kan göra. Ett av de förslag som vi inte yrkar bifall till är att vi använder i som nationellt centrum för kunskap om unga som missbrukar eller riskerar att hamna i missbruk. Att vara kvinna och missbrukare är att vara dubbelt belastad. Kvinnor är mer utsatta. De söker generellt vård senare och är mycket mer stigmatiserade som missbrukare. Det behövs riktad hjälp, ett tydligt genusperspektiv och en vård som ser, så att säga, kvinnan och inte bara det generella. Det behövs helt andra insatser. Jag hoppas att den förhandling vi har med regeringen om de 10 miljarderna går hem, för välfärden måste få mer pengar. måste få mer pengar. Det vill jag säga. Efter att ha sett programmet i går om miljonerna som ligger gömda i skatteparadis kan man bara säga: Yes, det finns pengar att bygga välfärden på. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) § 4 Avtal med konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur European Spallation Source Avtal med konsortiet för europeisk forsk-ningsinfrastruktur European Spallation Source betänkande 2015/16:UbU7 Avtal med konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur European Spallation Source (prop. 2015/16:77) 11 (S): På den skånska myllan, strax nordväst om , byggs nu ESS eller, som det heter på engelska, European Spallation Source. Det kommer att bli en unik forskningsanläggning baserad på världens mest kraftfulla neutronkälla. och är värdländer för ESS, som är ett europeiskt konsortium för forskningsinfrastruktur, ett så kallat Eric-konsortium, med medlemsländer i hela . ESS är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur i under och ett av de största vetenskapsprojekten i genom tiderna. Det kommer att bli ett mångvetenskapligt forskningscentrum. Här kommer forskarna att kunna studera olika typer av material, från plast och proteiner till mediciner och batterier – allt för att förstå hur de är uppbyggda och hur de fungerar. Anläggningen kan liknas vid ett gigantiskt och avancerat mikroskop. Forskningen vid ESS kommer framför allt att ske inom fysik och kemi samt livs‑, material- och ingenjörsvetenskap. ESS kommer att öppna vägen för framtida forskningsgenombrott inom många olika områden, bland annat inom medicin och läkemedel, miljö och klimat och kommunikation och transport. Ett stenkast från ESS-anläggningen invigs snart . Det blir världens ljusstarkaste synkotronljusanläggning. Här kommer det osynliga att göras synligt. ESS och blir tillsammans ett nav i den europeiska forskningsinfrastrukturen. Vad är det då vi ska fatta beslut om i denna kammare? Satsningen på ESS är redan beslutad, och bygget är i full gång. Det vi ska besluta om är det avtal som ingick med konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur European Spallation Source . Det formella erbjudandet om svenskt värdskap för ESS innehöll utfästelser om befrielse från mervärdesskatt och punktskatter. För att avtalet ska gälla inför svenska domstolar och myndigheter måste det införlivas med svensk rätt. föreslår därför att nu godkänner avtalet mellan och detta Eric-konsortium. Avtal med konsortiet för europeisk forsk-ningsinfrastruktur European Spallation Source Denna fråga var föremål för riksdagsbehandling. godkände då en proposition om ett avtal med det blivande Eric-konsortiet, som innebar att konsortiet skulle vara befriat från indirekta skatter på varor och tjänster. I den propositionen fanns också förslag om lagändring avseende immunitet och privilegier i vissa fall. Det avtal som sedan upprättades kom dock aldrig att undertecknas eftersom det i efterhand visade sig att den skattebefrielse som var avsedd inte åstadkoms genom avtalet. Regeringen beslutade därför att inte sätta lagen i kraft. Det är mot denna bakgrund som vi på nytt tar upp denna fråga om ett nytt och mer heltäckande avtal med detta Eric-konsortium. Forskning ger nya kunskaper och nya insikter som hjälper oss att bättre förstå den värld vi lever i. ska därför vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Forsknings- och innovationspolitiken ska främja ett svenskt deltagande i den främsta internationella kunskapsutvecklingen. Det är så vi på bästa sätt kan möta de globala samhällsutmaningarna. Det är också vägen framåt om vi ska främja ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv. Därför är det glädjande att vi har en politisk enighet kring detta avtal samt satsningar på viktiga forskningsinfrastrukturanläggningar, såsom ESS, och . kan konstatera att ESS är en forskningsanläggning av världsklass. Det är en anläggning som kan förväntas ge stor långsiktig betydelse för svensk forskning och innovation samt näringslivets konkurrenskraft genom att attrahera såväl enskilda forskare som högteknologiska företag både i och i andra länder. Jag yrkar med detta bifall till förslaget i betänkandet. 12 (M): var jag i Brunnshög, bland annat tillsammans med . Brunnshög är en plats utanför . Just nu slås man nog mest av de stora leriga byggarbetsplatser som finns där. Men jag skulle ändå vilja karakterisera det som en av mest spännande platser just , åtminstone då det gäller framtida möjligheter till avancerad forskning. Det är nämligen där som European Spallation Source, ESS, byggs. Det är den forskningsanläggning som detta betänkande handlar om. ESS kan, precis som berättade, liknas vid ett jättemikroskop där ämnet som ska analyseras bestrålas med hjälp av neutroner – här har vi kemilektionerna från högstadiet igång. Den konstruktionen gör att man kommer att kunna titta på ämnena på både molekyl- och atomnivå i alla typer av material, alltifrån proteiner till plast. Förväntan är sedan stor på att ESS kommer att kunna öppna vägen för framtida forskningsgenombrott inom medicin, miljövetenskap, klimat, kommunikation och transport. Tillsammans med den planerade , som invigs och som ligger i samma område, kommer ESS att bilda ett nav i den europeiska forskningsinfrastrukturen. Det är också något som har tagit fasta på och insett. Därför beslutade man, som sagt, att ge anläggningen status som ””, det vill säga ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur. Dagens betänkande tydliggör avtalet, som egentligen redan har slutits mellan och . Likt övriga partier har vi från inga synpunkter på avtalet utan inväntar i stället att anläggningen ska bli färdigställd, så att den kan tas i bruk av forskare och verksamma vid universitet, högskolor, institut och industrier. Avtal med konsortiet för europeisk forsk-ningsinfrastruktur European Spallation Source Lite efter byggstarten, , var det faktiskt 500 forskare på plats för att manifestera och visa sitt intresse för anläggningen. 500 forskare på den här leriga åkern är inte illa. Prognosen pekar på att det när anläggningen står färdig runt 2023 kommer att vistas 3 000 gästforskare vid anläggningen. Det är elva länder som är medlemmar i konsortiet, men det finns också fyra länder med observatörsstatus som har uttryckt ett intresse av att bli medlemmar. Ett av dem är . var det faktiskt ett tjugotal personer från dess kärnforskningscentrum på plats vid ESS för att diskutera hur man ska kunna bli medlem och vilka nyttor man ser med det. Detta är spännande. Det är uppenbart att ESS och även kommer att kunna locka till sig en mängd internationella toppforskare, vilket gör att blir ett betydande internationellt centrum inom det här området. Men det kräver att vi har en regering som arbetar aktivt och strategiskt för att som värdland ska få ut så mycket som möjligt av anläggningen. Jag tänker då på konkurrenskraft, och jag tänker på resultat för forskning som sker inom såväl akademi som näringsliv. – SSF – tycker jag verkligen har visat prov på ett starkt och strategiskt ledarskap. De har redan identifierat att fler lärosäten behöver forskare som har kunskap om möjligheterna med neutronspridning, som det specifikt handlar om, och därför har de för avsikt att utlysa ett stöd för forskargrupper inom just detta specifika område. Syftet med utlysningen är att fler lärosäten på så sätt kan bygga upp kompetens på området och också vara en viktig länk till industrier: dels att de ska kunna förstå och kommunicera industrins användningsbehov, dels att kunna se på möjligheter som olika företag kan ha att ta hjälp av den här anläggningen. Det handlar alltså om att de vill säkerställa att svensk industri kommer att kunna utnyttja ESS på bästa möjliga sätt. Vid vårt besök i , som för övrigt anordnades av , nätverk för riksdagsledamöter och forskare, talades det just om detta: att det finns förväntningar på som värdland för ESS, förväntningar i form av ett aktivt och starkt ledarskap och ett engagemang där man tänker strategiskt och uppmuntrar presumtiva användare från akademin, instituten och industrierna. Det här är ju en fråga som också har uppmärksammats i bland annat . Vi moderater hoppas därför att , på samma sätt som har gjort, analyserar och engagerar sig i denna världsledande anläggning. måste förvalta och benytta oss av det ansvar vi har åtagit oss som värd för ESS och också leva upp till förväntningarna på ett starkt ledarskap. Den chansen får inte låta gå oss förbi! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Avtal med konsortiet för europeisk forsk-ningsinfrastruktur European Spallation Source Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) § 5 Civila samhället betänkande 2015/16:KrU6 13 (M): Inledningsvis vill jag säga att jag står bakom samtliga av Alliansens och reservationer, men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservationerna 1 och 11. Jag kommer inte att ta upp någonting som rör idrott och friluftsliv, för det kommer min partikollega att göra om . Vi diskuterar ett betänkande om det civila samhället. skulle inte vara den stabila och utvecklade demokrati som vi är om vi inte hade haft ett starkt civilsamhälle. Alla föreningar, organisationer, nätverk och andra mer eller mindre lösa sammanslutningar av människor som har velat, och fortfarande vill, utvecklas, lära, bidra, förändra med mera är grundbulten i vårt civilsamhälle och även i vår demokrati. Det är underbart att vi är ett sådant hängivet föreningsfolk och att vi har varit det så . Det har gjort att det svenska civilsamhället är ett av världens starkaste. Den svenska demokratin har fötts ur människors ideella engagemang. Det är människor som av olika anledningar gått samman för att förändra något, för att förbättra något eller för att hjälpa till. Drivkrafterna är många, men gemensamt är att de fötts ur viljan att lösa problem, ibland akuta problem. Det såg vi exempel på vad gäller flyktingkrisen och flyktingströmmen till . Det civila samhället ser nämligen snabbt behov och kan snabbt göra något åt det, men det kan också jobba . När det offentliga inte orkar med och inte klarar av, då går det civila samhället in. Hur hade mottagandet av de asylsökande sett ut utan det civila samhällets insatser? Hade det offentliga klarat det på egen hand? Nej, säger jag, och jag tror inte att någon kommer att säga emot mig. Det är detta som gör civilsamhället så viktigt och värdefullt: När det offentliga inte mäktar med, då träder civilsamhället in. Höstens flyktingström har visat på vikten av ett starkt men också flexibelt civilsamhälle. folkrörelser har arbetat sida vid sida med intressegrupper och nätverk som spontant engagerat sig via sociala medier. skulle inte ensamt ha klarat av flyktingströmmen . Tänk bara tillbaka på hur det såg ut på ! Det fungerade faktiskt ganska bra. En av de stora organisationerna i vårt civila samhälle, Röda Korset, har räknat på värdet av allt volontärarbete som organisationen gör. De har använt sig av en EU-schablon, där varje arbetad frivilligtimme beräknas till . En volontär i arbetar i snitt , eller . Röda Korset har ungefär 30 000 ideellt arbetande volontärer. De blev några fler ; nästan 5 000 fler tillkom när den stora flyktingströmmen var. Värdet av detta är 735 miljoner – , 30 000 frivilligarbetare, , en organisation. Det är en svindlande summa med tanke på att det här bara är en av många organisationer och nätverk i vårt civilsamhälle. Jag tycker att det är fantastiskt. Tanken svindlar när man tänker på hela det samlade värdet av det som civilsamhället gör. Då blir min nästa fråga ganska dum. Skulle samhället fungera utan de ideella krafterna? Nej, det skulle det inte göra, och därför är det så viktigt att vi värnar och ger förutsättningar för det civila samhället att utvecklas och att vi ser till att människor vill bli delaktiga och göra en insats, att man vill gå med i någon organisation för att stärka samhället, för att hjälpa någon annan eller för att förändra någonting. För att det här ska ske och för att det ska bli attraktivt för människor att jobba ideellt måste vi se till att verksamheterna har de verktyg de behöver. Vi måste se till att det inte finns onödiga hinder, och gör vi detta, då växer både samhället och människor som år ut och år in arbetar ideellt för att andra ska få det bättre. redovisades betänkandet om ett stärkt civilsamhälle och det tilläggsdirektiv som regeringen gav. Utredningen bygger på alliansregeringens proposition En politik för det civila samhället . Jag tror att vi alla är överens om att civilsamhällets villkor ska stärkas på alla sätt och att hinder för verksamheten ska undanröjas så att det fungerar så smidigt och bra som det bara är möjligt. Vi inser ju också hur viktiga civilsamhällets olika roller är. Det handlar om röstbildare, opinionsbildare och demokratibärare. Det är fostran till delaktighet, ansvarstagande med mera. Vi strävar alla mot samma mål, men vi har olika vägar dit. Vi vill ju att det ska fungera bra. Civilsamhällets självständighet ska stärkas och värnas. Det är viktigt. Föreningars, trossamfunds och organisationers självständighet kan bevaras och också stärkas. Det är viktigt att vi underlättar för civilsamhället att delta i exempelvis offentliga upphandlingar och att vi minskar den administrativa bördan, för vi vet ju, vi som sitter här inne, att allting kan bli bättre. När man talar om civilsamhället blir det som en enhet. Vi säger civilsamhället, men det är ett myller av organisationer, nätverk, föreningar, trossamfund och alla möjliga sammanslutningar. Låt mig återge utredaren som har skrivit Palett för ett stärkt civilsamhälle, det vill säga den utredning som lämnades över . Han säger att civilsamhället med dess mångfald och myller av organisationer och särarter utgör en egen samhällskropp. Det är en bra och träffande beskrivning. Det är fråga om en stor samhällskropp bredvid det offentliga. Den är självständig och har egen frihet. Den är till gagn såväl för individer som för samhället, den bidrar till sammanhållning och den bygger på enskilda människors engagemang. Utan enskilda människors engagemang skulle vi inte ha ett civilsamhälle som står så starkt av sig självt utan någon större inblandning av det offentliga. 14 (SD): Civilsamhället är ett helhetsbegrepp där vi behandlar olika privata sammanslutningar såsom välgörenhetsorganisationer, kyrkan, koloniträdgårdar, hembygdsföreningar, idrottsföreningar och privata stiftelser. Civilsamhället är det civila samhället där vi politiker inte ska detaljstyra. Det är det häftiga med civilsamhället. Det löser sig av sig självt med drivna och engagerade individer. Civilsamhället är en stark del av samhällsmodellen, och det är bra. Det är bra för de engagerade som tar del av ett demokratiarbete. Civilsamhället har en unik folkrörelsetradition som varit en del av vårt arv i flera generationer. Civilsamhället är unikt och väletablerat med högt deltagande i både lokala och regionala föreningar men även i föreningar på nationell nivå. Det finns föreningar för alla våra intressen. Personligen började det i konståkningens föreningsliv med aktiva föräldrar som sålde kaffe och köpte bingolotter vid tävlingar. Därefter blev jag medlem i balettens vänförening och deltog även i det politiska föreningslivet. Det jag försöker få sagt är att det finns något för oss alla, och vi alla har sannolikt tagit del av föreningsarbete. Det har uppfostrat oss. Föreningslivet i är unikt men framför allt häftigt att se! Föreningslivet är starkt förknippat med idrottsrörelsen, och så ska det förbli. Ideella själar gör allt för att barnen ska känna glädje. Ideella själar gör detta av egen fri vilja. Det är de som får många idrottsklubbar eller föreningar att gå runt. Många av våra elitidrottare började idrotta när de var barn. Det är nästan en förutsättning om man ska bli elitidrottare på hög nivå. har många elitidrottare som jag är övertygad om att vi alla hejar fram under mästerskap och tävlingar. Utan vårt starka föreningsliv hade vi förmodligen inte haft lika många att heja fram. För att fortsätta denna framgångsrika saga vill vi att regeringen ska se över elitidrottens långsiktiga förutsättningar – detta för att den internationella konkurrensen blir allt större och allt hårdare. Därför yrkar jag bifall till vår gemensamma reservation nr 17. Alla har vi säkert en Ikeamöbel som vi har byggt ihop. Det kanske är lite bökigt i början. Man tror att det fattas en skruv, och man förstår inte instruktionerna. Men när det är klart är det skönt, och man är glad och kanske lite stolt – stolt för att man har byggt möbeln och stolt för att den står rakt. Den här effekten kallas Ikeaeffekten. Det betyder att vi människor tenderar att fatta extra stort tycke för det vi skapar själva. Med andra ord: Det vi ägnat stor möda, tid och ansträngning är något som vi kommer att ta extra stor hand om. Jag vill skapa perspektiv i era tankar. Låt mig få måla upp en bild. är ute och hugger ned ett träd på sin tomt. Trädstammen förvandlas varsamt till brädor. Av brädorna blir det en busshållplats eftersom den gamla var genomrutten. grannar bygger en bänk, och den andra grannen målar den nya busshållplatsen. Jag är övertygad om att om man är med och bygger sitt samhälle, eller en sak, eller en förening, så är man mindre villig att förstöra. Det man bygger är man mån om. Det här tankesättet tycker jag är väldigt fint, och det uppmuntrar. Det uppmuntrar till glädje men inte minst till en samhörighet genom gemensamt engagemang och skapelse. Låt oss göra saker tillsammans som vi alla kan glädjas åt. Det är det fina med civilsamhället. Det är samhällets hjältar. I vår reservation 18 skriver vi om återkommande problem vi får ta del av i hederskulturens namn.