prot · H30987 · 2016-04-06 00:00:00 — Den som missbrukar polis, , ambulans, militär och sjöräddning riskerar vid felaktigt bruk av larmanläggningen böter eller fängelse . Det finns också andra viktiga åtgärder där man måste jobba förebyggande för att minska antalet fellarm eller felbruk av dessa viktiga anläggningar. Det är viktigt att fortsätta att fokusera på att få en så som möjligt mellan samtalets början och att det blir en åtgärd insatt. till de olika målsättningarna ska det vara högst åtta sekunders medelsvarstid till 112, högst av samtalen ska ha en medelsvarstid som överstiger och ingen ska behöva vänta . Detta är en grundläggande och trygghetsbringande verksamhet för vårt samhälle. Det är viktigt att det är ett område som fungerar 24:7. Vi jobbar långsiktigt och gör det vi kan för att säkerställa att det finns förutsättningar och tydlighet för att bedriva verksamheterna och att det utvecklas en samordning mellan dem. Det samlade ansvaret hos en aktör förbättras genom samverkan i alla delar. Det ska också finnas en likabehandling i alla delar av landet. Ingen invånare ska behöva tvivla på att det finns någon som svarar och att det levereras hjälp i nästa instans som behövs i de skarpa lägena. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 65 (KD): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet i betänkandet och avslag på reservationen. Det vi diskuterar är om regeringens styrning av SOS Alarm. är ett viktigt underlag för oss i för att kunna följa upp olika typer av verksamheter. De rekommendationer som man ger är väldigt betydelsefulla för oss. Det är också att påpeka att i motsats till många andra länder har haft ett i grunden väl fungerande system för samordnad alarmering. Grundläggande för systemet har varit att det har funnits endast ett gemensamt nödnummer och att SOS Alarm i förhållandevis stor omfattning har samordnat larmbehandlingen. om reger-ingens styrning av SOS Alarm Det är viktigt att se att det precis som påpekar finns en del brister som riskerar att påverka kvaliteten i utförandet av alarmeringstjänsten. En brist är att samordningen i systemet bygger på frivillighet och samförståndslösningar. En annan brist är att det inte finns någon enskild aktör som har ett uttryckligt ansvar för att säkerställa att alarmeringstjänsten är samordnad och väl sammanhållen. Här lägger fram flera förslag som är viktiga att följa upp. Det pågår också en utredning som har kommit till stånd just på grund av det initiativ som utskottet tog . är det viktigt att se vad som kommer fram i utredningen. Med detta yrkar jag än en gång bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) betänkande 2015/16:NU15 66 (M): Det är företagare som skapar jobb. Det är företagare och entreprenörer som vågar och vill och som anställer en människa i kassan i mataffären, kanske en it-tekniker som jobbar med en app eller en programvara eller kanske en ingenjör som utvecklar ett nytt tekniskt erbjudande på något sätt. Det är just företagaren som skapar arbete. är ett i grunden bra land, men kan mer. Mycket i fungerar bra, men en hel del kan bli mycket bättre. För många människor flyter livet på med familj, arbete och annat på ett alldeles galant sätt medan det för andra är otroligt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden och bli en del av det svenska samhället. ska vara ett industri- och företagarland. Om vi ska klara av att människor får ett arbete och om vi ska ha råd att finansiera allt det vi tycker är viktigt, som skolan och omsorgen, är lösningen fler och växande företag. möter , herr talman, flera större utmaningar . Den första jag vill trycka på är det nya utanförskap som växer fram och ger oss allt större utmaningar. Det tidigare breda utanförskapet har förbytts i ett nytt och lite mer spetsigt som framför allt riktar in sig på unga och utrikes födda. Det går alldeles galant för en del medan det för andra är otroligt svårt att ta steget in på arbetsmarknaden och få det första riktiga arbetet. Utmaningarna kommer också att öka för på grund av att det är många människor som har sökt sig till . Det är lätt för politiker att tala om att alla ska ha en chans och att alla ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Men det kräver också att man gör konkreta reformer. Det är detta man ska se, herr talman. har lagt fram en serie konkreta förslag för att trycka tillbaka det nya utanförskapet. Det gäller till exempel en särskild anställningsform, första-jobbet-anställningen, och en särskild riktad skattesänkning för människor som tar det första, viktiga arbetet. Det handlar helt enkelt om att möjliggöra för fler att få detta viktiga första jobb som sedan kan ge ett andra som sedan kan ge ett tredje jobb. Vi kan, herr talman, konstatera att regeringen möter ett nytt och mer utmanande utanförskap med att göra det dyrare att anställa och mindre lönsamt att arbeta. Man försämrar också på olika sätt för företag genom reformer som att trycka tillbaka, minska och ändra RUT- och ROT-avdrag. Regeringen möter det med olika typer av försämringar. Det duger inte! Det andra jag skulle vilja trycka på som en större utmaning , herr talman, är den tilltagande konkurrens som det svenska näringslivet möter. Konkurrens är egentligen inte något nytt, utan har till exempel den svenska industrin varit hårt prövad med tävlan mot konkurrenter i andra länder. Det vi tydligt ser nu är att allt fler länder i världen är inne som en del av världsekonomin. Det är en effekt av globaliseringen och den ekonomiska utvecklingen. Det gör också att den prövning som och svenska företag utsätts för ökar på ett sätt som vi inte har sett tidigare. Det är tuffare, och det är hårdare. Det ansvar som landar på oss politiskt är att vi på olika sätt i denna miljö måste underlätta för både företag och företagsamma personer. Det är på det sättet vi kan se till att möta den rätt hårda konkurrens som företag möter från företag både här hemma och i andra länder, nära eller lite längre bort. Svaren för del är att göra ordentliga satsningar på saker som forskning, innovation och infrastruktur, som vi vet kan ge nya möjligheter att bygga nya företag. Det handlar om att titta på de skolsatsningar vi gör med mer matematik i skolan, fler karriärtjänster för lärare och programmering tidigt för att dagens unga ska stå bättre rustade för ett yrkesliv vare sig det är som anställd eller egen företagare senare i livet. Det handlar om den särskilda satsning vi gör för att få fler nyanlända att inte bara arbeta utan också starta egna företag. Det handlar om det regelförenklingspaket vi har föreslagit för att företagare ska kunna ägna lite mer tid åt att göra affärer och lite mindre tid åt onödig administration och byråkrati. Det handlar om det förslag vi har om att sänka kravet på aktiekapital, som underlättar för fler att välja denna bolagsform. Det handlar om satsningar på att få fler företag att gå på export eller, för den delen, om att förbättra villkoren för entreprenörer och växande teknikbolag genom bättre villkor för optioner. Det handlar även om en sådan sak som att möjliggöra för fler äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden. Det är viktigt för hela den svenska ekonomin, men det är också viktigt för många företag att kunna nyttja den kompetens som finns lite längre upp . Listan kan göras än längre, men det är genom denna typ av konkreta beslut och konkreta reformer som vi kan möta den tilltagande konkurrens som och svenska företag utsätts för. Det är så vi kan bygga konkurrenskraft. Mot och mot Alliansens förslag står en regering som för in på fel väg. S och MP möter det nya utanförskapet genom att göra det dyrare att anställa och mindre lönsamt att arbeta. Det finns många frågetecken brett i näringspolitiken kopplade till konkurrenskraften från regeringen. Man fördyrar till exempel transporter på olika sätt. Det är viktigt för industrin. Det handlar också om handelspolitiken, som vi vet alltid har varit viktig för . S, MP och även stödpartiet tycker diametralt olika i viktiga handelspolitiska frågor, som i inställningen till handelsavtalet mellan och . När ungefär hälften av den svenska ekonomin är kopplad till export och import och när det är mycket detta vi lever av skapar det en onödig osäkerhet. Vi borde tvärtom vara klara i denna typ av frågor. Om vi ska kunna lägga en grund för fler jobb och växande företag behöver man ta sig an de lite större utmaningarna med konkurrenskraft och utanförskap och att man gör det med konkreta reformer. Där hänger ord och handling ihop för och för kollegorna i Alliansen. Men det gör det inte för regeringspartierna, som för i fel riktning. Man gör det också med sådana saker som offentlig upphandling, där man med gott uppsåt försöker ändra men försämrar och försvårar för mindre företag att kunna lämna anbud och ha det som en grund för att växa. Man försöker på olika sätt trycka undan viktig företagsamhet inom välfärdssektorn. Det för in på fel väg, och man tar inte tag i de viktiga utmaningar vi behöver ta itu med, herr talman. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 1, även om jag naturligtvis står bakom samtliga våra reservationer i betänkandet. 67 (SD): Vi debatterar NU15 Näringspolitik. I betänkandet har fem reservationer. Vi står självklart bakom dem. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 17 och 18. I betänkandet ligger fokus på näringslivets förutsättningar. I förlängningen handlar det om såväl arbetstillfällen som landets skatteintäkter. För och dess medborgares välstånd är det en förutsättning att företag kan verka och växa. I denna kontext måste man förstå att ogenomtänkt byråkrati, skatter och andra kostnadsdrivande faktorer är hinder för tillväxten. Det är därför viktigt att man är försiktig med nya krav och skattepålagor. Sanningen är den att välriktade skattesänkningar kan öka skatteintäkterna. Svensk industri blir alltmer konkurrensutsatt. sanningar om svensk industris styrka är inte längre lika självklara. Ca 163 000 industrijobb har försvunnit från . Till detta får man förmoda att ytterligare en lång rad tjänste- och servicejobb kopplade till industrin har försvunnit. Den nedåtgående trenden har flera samverkande orsaker. Men det står klart att politiken inte fått upp frågan på dagordningen på ett önskvärt sätt. Alliansen negligerade industrins villkor i regeringsställning. De tänkte helt fel när de deklarerade att svensk industri tillhörde det förflutna. De lade i stället nästan varje reformkrona på servicesektorn, som de menade skulle komma att ersätta industrin. Det är därför glädjande att har kommit på banan med en industrimotion. Det känns också glädjande om det är på det sättet att fick inspiration till sin motion av vårbudget som gick under namnet Industrilandet . Socialdemokraterna har sedan valrörelsen pratat om en så kallad nyindustrialiseringsstrategi. Väl är väl det. Ju fler som uppmärksammar vikten av en konkurrenskraftig industri, desto bättre är det. Den genomgående röda tråden i Socialdemokraternas och regeringens förslag är dock att det inte tycks få kosta något. Några skattesänkningar finns till exempel inte på kartan. I regeringsställning har Socialdemokraterna konsekvent gjort det svårare för vår industri i konkurrensen med omvärlden. Energipolitiken är en av de viktigaste delarna för tunga industri, som i många fall är mycket energiintensiv. Denna industri står också för många av de viktiga arbetstillfällena utanför centralorterna. Tyvärr har energipolitiken kommit att styras av drömmare och aktivister utan tekniskt kunnande. Den borde egentligen styras av ingenjörer och teknologer, som utgår från universums givna naturlagar. Jag förutspår en blytung baksmälla för hela samhället. I det här landet måste vi uppenbarligen ta varje dålig idé till vägs ände innan tillnyktring kan ske. Livsvetenskaperna är också ett viktigt ämne. När det gäller det har vi en gemensam reservation med . Vi hade en egen reservation om livsvetenskaperna och life science. Av något skäl finns den inte med i detta betänkande, men det gör inte frågan mindre viktig. Vi menar att det finns en lång rad saker som vi behöver bli bättre på om svenska läkemedels- och medicinföretag ska kunna konkurrera på den globala marknaden. Det är av yttersta vikt att hela vårdapparaten är delaktig i utvecklingen. Därför bör möjligheter att tillföra riktade innovationsmedel genomlysas med syftet att vård och omsorg tidigt ska kunna använda innovativa lösningar. har som sagt fler reservationer i detta betänkande som jag av tidsskäl inte tänker fördjupa mig i, till exempel den viktiga frågan om regelförenklingar för näringslivet. 68 (M) replik: I anförandet talade en hel del om industrin, livsvetenskaper och den viktiga energipolitiken. De nämns också i betänkandet. Det är gott så. Jag vill komma in på handelspolitiken. Ni vill satsa på industrin, . Om vi tittar på hur svenskt näringsliv fungerar kan vi se att det är europeiska länder som är några av våra viktigaste marknader . Du företräder ett parti som vill att ska lämna EU. har vi fri rörlighet för produkter och tjänster i . Många av oss vill i stället utveckla den inre marknaden för att förbättra för svenska företag och deras möjligheter att handla med andra. Varför vill ni försämra svenska industriföretags förutsättningar för att sälja på den europeiska marknaden? 69 (SD) replik: Jag vet inte riktigt vad menar med att vi skulle vilja försämra. Han menar kanske vår EU-kritiska linje som innebär att vi vill begränsa överstatligheten och därmed öka självbestämmande. Det behöver inte nödvändigtvis betyda sämre handelsrelationer med EU. Jag tror inte heller att det förhindrar att vi driver på för egna frihandelsavtal runt om i världen, om vi inte låter EU göra det för oss. Men där är vi inte riktigt . när en moderat representant står i talarstolen mitt emot mig och som jag inte hade kunnat ta replik på annars vill jag passa på att fråga hur ser på Alliansens i regeringsställning och på att man negligerade den viktiga industripolitiken, som är basen i svenskt näringsliv. Har de ändrat uppfattning nu? Det tycks vara på det sättet. Kan i så fall tillstå att det var felaktigt att påstå att svensk industri tillhör det förflutna och är practically gone, som jag tror att en viss partiledare och statsminister sa? 70 (M) replik: är ett industri- och företagarland. Jag tycker att det ska fortsätta vara det. Jag har en bakgrund inom industrin och vet hur viktig den är. Det gäller såväl för att utveckla produkter och tjänster som för forskning, jobb och skatteintäkter för . Det genomsyrar politik. Låt mig dock gå tillbaka till handelspolitiken. Den är viktig. Man kan ha en EU-kritisk hållning, men inställning är att vi ska lämna Europasamarbetet. Jag vill inte försköna samarbetet och säga att det är perfekt. Det är det på intet sätt. Men för företag innebär det ändå en fri inre marknad där de kan sälja bilar, lastbilar eller vad det nu kan vara fritt i , och andra länder. och vill lämna samarbetet men försöker ge sken av att ett sådant läge skulle innebära fri tillgång till marknaderna . Det kan man inte vara säker på. har delvis tillgång till marknaderna. Men vi ska komma ihåg att de i stor grad får anpassa sig till de regler EU säger ska gälla. Effekten av det ni vill göra med EU-politiken, , är alltså ett slag mot det svenska näringslivet och ytterst den svenska industrin. Deras möjligheter att sälja sina produkter och tjänster till kunder i blir alltså sämre. Hur skulle det hjälpa industrin och jobben i ? 71 (SD) replik: är alltid tydliga med att EU innebär fördelar såväl som nackdelar. Vår slutsats är dock att nackdelarna överväger med råge. När det gäller om det skulle påverka svensk handel har vi inte explicit sagt att det bara är ett EU-utträde som gäller. Vi vill ha en omförhandling. Det nuvarande EU skulle kunna vara en frihandelsunion även i fortsättningen. Det tror jag ligger i allas intresse. Sedan vårt EU-inträde har andelen av vår export till EU minskat medan exporten till resten av världen har ökat. Visst är EU-28 en viktig mottagare av våra varor. Men vi exporterar inte bara till EU. Vår bedömning är som sagt att EU inte är bra för . 72 (C): Till att börja med yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 6. står nu inför flera stora utmaningar. En av de största utmaningarna är att skapa fler jobb. Vi ser stora flyktingströmmar. Även om vi erbjuder en i vårt land för väldigt många kan vi inte ducka för att utanförskapet ökar. Utanförskapet i är en annan av de stora utmaningar som vi har framför oss. Många människor har inget jobb att gå till. Klyftan mellan stad och land växer. För att ta till vara all kompetens som finns i vårt land behöver vi även det som brukar kallas för enklare jobb. Alla människor som kommer till vårt land är ju inte högutbildade, men de har ändå väldigt mycket att bidra med bara de får möjligheten. är ett av de länder inom EU som har lägst andel enkla jobb. Det beror på att vi har effektiviserat många verksamheter och jobb. Dessutom ställs det högre krav på utbildning . Trots detta halveras nu RUT-avdraget som ROT-avdraget sänks. Det är arbeten som har gjort att andelen svarta jobb minskat och som gett upphov till en mängd nya företag. Dessa företag har de facto anställt många människor som har stått långt ifrån arbetsmarknaden. Även om regeringen nu har gått med på att utvidga RUT-avdraget till att omfatta flera områden finns det inte möjlighet att göra samma avdrag som . Om regeringen vore klok skulle man koppla loss grepp om frågan och inse att hela samhället skulle tjäna på ett större avdrag. Arbetslösheten bland invandrare ligger på . Det är så mycket som för inrikes födda. Den klyftan är störst i hela EU. Ett sätt att komma i arbete är att driva eget. Men det är väldigt krångligt att starta företag i . Det är inte enkelt ens för den som är uppväxt i vårt land. Dessutom har ovanligt många krångliga regler jämfört med andra länder. Därför har föreslagit en ny företagsform för mindre företag som vi kallar för ingångsföretag. Förslaget gäller företag med upp till 250 000 i omsättning. Företagaren tar betalt i mobilen, och vid betalningen dras en schablonskatt på av omsättningen som skickas direkt till . Resten får företagaren behålla. Enklare än så här blir det inte. skulle betydligt fler invandrare ta steget att starta eget, inte minst på grund av enkelheten. Det kräver ingen kunskap om svensk byråkrati eller skattelagstiftning. Ingen moms behöver bokföras, inga egenavgifter betalas och ingen preliminärskatt beräknas. Det enda som ingångsföretagaren behöver hålla koll på är sin försäljning. Ingångsföretagen lämpar sig väl för nyanlända, men förslaget är inte avgränsat till en viss grupp. Ingångsföretag ska kunna startas av alla, oavsett bakgrund. En idé och en mobiltelefon – sedan kan man sätta igång med att laga datorer, måla hus, klippa gräset, beskära äppelträd eller renovera cyklar. Vem man än är, vad man än har för idé, är det här ett oerhört enkelt och billigt sätt att starta och driva företag utan krångel och stora krav på förkunskap. För att skapa fler arbeten behöver vi även lätta på kostnaderna för att anställa. Vi vet att många företagare tvekar när man de ska anställa den första personen. Man behöver veta om man har råd att anställa en person. Har jag täckning för ytterligare en person ? Det går ju upp och ned. Vissa säsonger är kanske mer givande än andra. För att uppmuntra företag att ta steget att anställa en första person har föreslagit att man slipper arbetsgivaravgifterna för den som anställs först. Konkurrenskraften för svenska företag är en annan stor utmaning, inte minst med tanke på att vänsterregeringen nu har höjt kostnaderna radikalt för företagen att anställa både unga och även äldre . Ni höjer skatterna med drygt 27 miljarder och förväntar er att företagen ska blomstra. höjer näringsminister exportsatsningen till skyarna med i sammanhanget 300 miljoner ut. Satsningen är välkommen, men om inte företagen har goda villkor på hemmaplan hur ska de då kunna exportera och stå sig väl i internationell konkurrens? En annan utmaning för våra företag och för konkurrenskraften är transporterna. Höjd bensin- och dieselskatt påverkar främst de människor och företag som verkar i områden där avstånden är långa. Det fungerar inte att bara höja kostnaderna på transporter utan att i samma veva införa någon typ av grön skatteväxling. Vidare har regeringen tillsatt en utredning om kilometerskatt vilken, om den skulle gå igenom, skulle bidra till att ytterligare fördyra transporterna, inte minst på landsbygden. Sedan måste en större påse pengar satsas på att bygga ut järnvägen för godstransporter. Jag skulle nog till och med kunna drista mig till att säga att den typen av infrastruktursatsningar har fått stå tillbaka för satsningar på persontrafik. Det ena ska naturligtvis inte utesluta det andra, men det kan inte vara rimligt att en satsning på snabbjärnväg i , som dessutom verkar bli bara dyrare och dyrare, ska få tränga undan många andra viktiga satsningar i resten av . kom det en rapport från bland annat Handelskammaren i , , teknikföretagen, hamn och näringslivets transportråd som belyste just detta med vikten av godstransporter. Här säger man bland annat att investeringar måste göras i hela vårt avlånga land så att transporterna flyter väl från norr till söder. Jag hoppas att regeringen tar denna rapport till sig. Ytterligare ett problem är regelkrånglet, inte minst med alla nya förordningar som kommer via EU. Tyvärr verkar det nästan som att vi i har något slags förkärlek att krångla till dessa regler ännu mer i den svenska versionen. Ofta blir förslagen än mer omfattande när vi som lagstiftare manglat klart dessa, trots att EU inte alltid kräver det. Ett sådant färskt exempel är att EU vill införa hållbarhetsfrågor i årsredovisningar för företag med mer än 500 anställda. Regeringen tyckte att detta även skulle omfatta de riktigt små företagen men efter kritik drog man tillbaka förslaget, modifierade det och återkom med ett förslag som skulle gälla alla företag med fler än 250 anställda. Hållbarhet är viktigt, men det är också svensk konkurrenskraft. Tilläggas ska att , som vi ofta brukar jämföra oss med, antog EU-förslaget rakt av. Kanske borde vi göra detsamma? Sanningen är ju den att det är de sammanlagda beskattningarna, reglerna och kostnaderna som påverkar konkurrenskraften. Det är lätt att fatta beslut på ett område och inte tycka att det är så farligt, men det är summan av kardemumman som företagarna har att förhålla sig till. 73 (V): Vi behandlar nu näringsutskottets betänkande NU15 om näringspolitik Inom begreppet näringspolitik ryms massor av insatser, och alla politiker som hanterar dessa frågor har en sak gemensamt, nämligen att vi vill väl för företagarna, för landet och i vårt fall även för de anställda. är ett av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga länder. Grundläggande för detta är att ha hög kunskapsnivå och bra innovationsklimat. Kopplingarna mellan näringsliv och utbildningsinstanser är helt avgörande för långsiktigheten i att behålla vår konkurrenskraft. Små och medelstora företag är en av de viktigaste jobbskaparna. behöver mer högpresterande, innovativa och snabbväxande företag i alla delar av landet. En av de roligaste sakerna som jag som riksdagsledamot har är förmånen att jag ganska lätt kan besöka stora som små företag. Under den plenifria veckan passade jag och min kollega, , på att besöka industrier. Vi besökte företag både i och i . Två stora industrier som vi besökte – en i och en i – som båda till största del är exportindustrier påpekade hur viktigt det är med utbildning för att man ska kunna rekrytera arbetskraft. Ytterligare en sak som kommer fram vid dylika industribesök är givetvis konkurrensskillnader. Vår industri jobbar med förbättringar gällande klimat- och miljöarbeten. Men våra konkurrentländer, som oftast har betydligt smutsigare verksamhet, konkurrerar på samma globala marknad.