prot · H40923 · 2016-10-28 00:00:00 — Förste vice talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 2 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i skatteutskottet samt att riksdagsgrupp anmält som suppleant i utbildningsutskottet. Förste vice talmannen förklarade valda till § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2016/17:57 Interpellation 2016/17:57 Resultat för 100‑klubben av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. § 4 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM19 Rådsbeslut om undertecknande av avtal mellan och (2016) 42 till utrikesutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:32 och 33 till utrikesutskottet 2016/17:3511 till socialförsäkringsutskottet § 6 Svar på interpellation 2016/17:51 om inrättande av en angränsande zon 1 Utrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder regeringen nu är beredd att vidta för att en angränsande zon möjligt inrättas. betänkande Gränser i havet, SOU 2015:10, skickades ut på remiss direkt efter det att det hade överlämnats till mig . Beredning av utredningens förslag och remissyttrandena pågår inom . Arbetet med att införa en angränsande zon har emellertid visat sig vara lagtekniskt betydligt mer komplicerat än vad som ursprungligen förutsattes i utredningens förslag. Beredningsarbetet har därför tagit än vad jag förutsåg i mina tidigare svar. Regeringens inställning till införandet av en angränsande zon utanför Sveriges sjöterritorium har inte förändrats på något sätt. Det är regeringens avsikt att fatta beslut om en lagrådsremiss . Därefter fortsätter arbetet med en proposition till . betänkande innehåller förslag till hur en angränsande zon utanför Sveriges sjöterritorium skulle kunna inrättas. Men betänkandet innehåller också förslag till en uppdaterad och mer preciserad gräns för Sveriges sjöterritorium. Detta förslag, liksom förslaget till yttre avgränsningslinjer för den nya angränsande zonen, är baserat på omfattande mätningar och beräkningar utmed hela av var och hur baslinjer får dras i enlighet med bestämmelserna i . Mätningarna och beräkningarna är gjorda inom utredningens ram och har resulterat i långa förteckningar över geografiska koordinater som anger linjernas positioner så exakt som modern teknik medger. Den planerade propositionen avses föreslå dels en ny lag om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner, dels en ny lag som inrättar angränsande zon. Den planerade propositionen avses också innehålla geografiska koordinater för de yttre avgränsningslinjerna för kontinentalsockeln och för ekonomiska zon. Dessa linjer är fastställda i gällande överenskommelser med kringliggande grannstater, så där föreslås inga förändringar. Linjernas läge anges med enhetliga koordinater på samma sätt som sjöterritoriets gräns och den angränsande zonens yttre avgränsningslinjer. Den nya lagstiftning som regeringen har för avsikt att föreslå har den stora fördelen att sjöterritoriets gräns och den ekonomiska zonen med den nya angränsande zonen kommer att finnas tillgängliga i digital form. Så har inte varit fallet. 2 (L): Tack så mycket, utrikesministern, för svaret på min interpellation! Jag har gång efter annan här i kammaren försökt att aktualisera frågan om en angränsande zon såväl genom interpellationer och enkla frågor som motioner. tillsattes ju en havsrättsutredning som arbetade ända . Skälet till att utredningstiden var så lång var att det på grund av landhöjningen i visade sig nödvändigt att mäta om de så kallade baslinjerna, vilka utgör själva utgångspunkten både för uppmätning av sjöterritorium och för uppmätning av en angränsande zon. var utredningen i vart fall klar, och hade jag en interpellationsdebatt med utrikesministern om inrättande av en angränsande zon. En angränsande zon kan beskrivas som en ytterligare zon utanför sjöterritoriet som uppgår till en maximal bredd av från baslinjen. I debatten svarade utrikesministern att regeringen så snart det var lagtekniskt möjligt skulle inrätta denna angränsande zon. I debatten gjorde utrikesministern även bedömningen att /16 skulle en proposition kunna anlända till . Jag hittade inte någon proposition gällande angränsande zoner i propositionsförteckningen för förra riksdagsåret och inte heller för detta riksdagsår. Därför har jag nu ställt frågan på nytt. säger regeringen att vi kommer att kunna se fram emot en lagrådsremiss , det vill säga om ett drygt halvår. Med en sådan tidsplan förefaller det inte möjligt med ett inrättande av denna zon förrän tidigast . Då är frågan: Har tiden någon betydelse i det här fallet? Mitt bestämda svar är ja. Vi har ett försämrat omvärldsläge som försämras . För sedan uttalade statsminister att det kanske kunde vara bra med ”fria ytor” mellan och väst. Jag hör inte till dem som tror på detta. Tvärtom, i av spänning och ett försämrat omvärldsläge behövs det kontroll och tillsyn och inte några fria ytor vare sig i eller i andra områden. Tiden har också betydelse eftersom det pågår verksamheter ute på mer eller mindre kontinuerligt. Jag vet att det just nu inom bereds en ansökan om utläggning av ytterligare gasledningar i , och regeringen har uttryckt oro för detta. bedömer man att man kanske inte har så stora möjligheter att hindra denna verksamhet. I det sammanhanget har det betydelse om vi inte hinner inrätta den angränsande zonen inför de aktiviteter som planeras. säger utrikesministern att det var lagtekniskt betydligt mer komplicerat än vad hon förutsåg. Då blir min fråga, herr talman: På vilket sätt är det komplicerat? Handlar det om resurser i , eller beror det på något lagtekniskt problem? I så fall skulle jag vilja ha det utrett. 3 Utrikesminister (S): Jag tror att jag måste börja med att ta ur villfarelsen att detta skulle kunna påverka Nord Stream 2. Så är det inte. Det är havsrättskonventionen som styr hur vi ska agera. Dessutom har vi naturligtvis säkerhetspolitiska intressen. Havsrättskonventionen ger länder rätt att till exempel lägga ut kablar och anläggningar på havsbotten eller på sjöbotten. Detta är inte realistiskt, utan den frågan måste vi hantera på andra möjliga vägar, vilket vi gör med respekt för folkrätten och i enlighet med våra politiska mål, till exempel energiunionen. Vi måste verka via EU, och vi måste se till att bevaka våra egna säkerhetspolitiska intressen. Men vi ska inte tro att detta skulle påverka Nord Stream 2. Man måste nog klargöra det från början. Det här är komplicerad materia. Det är väldigt tekniskt, och jag undrar om de som lyssnar har förstått det lilla som vi har sagt så här långt, och jag tror att har med sig utredningen. Att det har tagit visar ju att det har lagtekniska konsekvenser som gör att det har tagit . Vi har ingen annan ambition utan delar önskan att åstadkomma detta. Vårt besked nu är dock att vi dels kopplar ihop de olika arbeten som görs med havsgränser, dels gör en uppdatering av den svenska lagstiftningen om sjöterritoriets gräns. Det är detta som pågår. Dessa båda frågor hör nära ihop. Precis som sa får Sveriges sjöterritorium sträcka sig som högst utanför baslinjerna. Den angränsande zonen ska ansluta sig direkt till detta, och sedan sträcka sig högst räknat från samma baslinjer. Min och regeringens utgångspunkt är att vi i så stor utsträckning som möjligt ska använda möjligheten att inrätta en angränsande zon som sträcker sig räknat från baslinjerna. Detta är dock inte möjligt längs hela . Havsområdena är inte tillräckligt stora överallt. I vissa områden finns inget utrymme alls för en svensk avgränsande zon, till exempel i och . Där gränsar svenskt territorium direkt mot danskt respektive finländskt territorium. Det svenska sjöterritoriet avgränsas alltså där av mot respektive mot . Även i Kvarken saknas utrymme för en angränsande zon. Det finns alltså en rad fakta som man måste ta hänsyn till. Av detta skäl kan den svenska angränsande zonen inte utformas som ett sammanhängande område, och därför föreslår utredningen att det ska finnas fyra åtskilda områden. Det är inget konstigt med det. Den angränsande zonen ligger på internationellt vatten och inom ekonomiska zon. Vår ekonomiska zon består också av fyra av varandra åtskilda områden utanför sjöterritoriet. Vad juristerna sagt oss är att en hel del lagtekniskt arbete återstår på grund av detta. Därtill kommer en digitalisering. 4 (L): Om någon trodde att jag torgförde uppfattningen att en angränsande zon på något sätt skulle ändra regler vad gäller exempelvis utläggningar av gasledningar på internationellt vatten ber jag om ursäkt. Det var inte min avsikt. Jag vet att detta inte har förutsättningar att hindra det här. Våra möjligheter att stoppa den nu planerade gasledningen utifrån regler är enligt min bedömning tämligen begränsade. Jag har förstått att detta även är regeringens bedömning. Om man inte kan stoppa detta inställer sig frågan vad man då gör. Ja, då lägger man fram förslag som innebär att man inte bara har möjlighet utan också anledning att vara närvarande i de vattenområden där arbetet pågår. Dessutom kan man utöva kontroll och viss svensk statlig överhöghet. På detta sätt kan vi effektivt åtminstone se till att den osäkerhet som följer med dessa arbeten blir mindre. Jag har, som utrikesministern påpekade, med mig utredningens betänkande, Gränser i havet. Denna 900 sidor tjocka tegelsten är ett gediget arbete som utförts av hovrättslagmannen . I försvarsutskottet har vi fått föredragningar om utredningen. Det är korrekt som utrikesministern påstår: Här finns mängder av koordinater, sida upp och sida ned. Man mätte om baslinjerna runt hela , vilket allmänt sett också är mycket bra då detta inte har gjorts . Men jag känner mig inte helt tillfredsställd med svaret som utrikesministern ger på min fråga om vad det specifikt är som lagtekniskt har blivit svårare. Finns det någonting som inte förutsågs redan från början i utredningen? Har några nya omständigheter tillkommit? Jag vore glad om utrikesministern i så fall detaljerat kunde förklara vad problemet består i. Handlar det om resurser eller om förvaltningsrättsliga komplikationer? Och varför har regeringen inte förutsett detta , efter att utredningen lämnade sina förslag? 5 Utrikesminister (S): bestämmelser om rätt att vidta åtgärder inom sin angränsande zon innebär ju inte att skulle få någon form av överhöghet över de havsområden som omfattas av svensk angränsande zon. Den kommer att vara belägen på internationellt vatten inom ekonomiska zon. Däremot kan en angränsande zon ge större möjligheter att exempelvis skydda fornminnen och kulturföremål som finns på havsbotten inom zonen. Man kan även skydda andra föremål på havsbotten, vilket är värdefullt inte minst med tanke på vrak som finns i till exempel . Jag tror att vi måste klara ut två grundläggande frågor. Den första är att vi inte kan hoppas på att denna förändring innebär att vi kan stoppa Nord Stream 2, vilket också medgav. Det ger oss heller inget sådant instrument. Vi ska fortsätta att arbeta med frågan, och det gör vi också mycket aktivt, framför allt via EU. För vi menar att EU och andra länder som kommer att bli köpare av rysk gas är de som är viktigast att påverka. I detta större sammanhang kommer att ha en mer begränsad roll. Det måste vi vara helt på det klara med, eftersom det passerar vår ekonomiska zon och inte som i andra fall där länder kan påverka dragningen på ett helt annat sätt. Vi måste göra allt vi kan för att skydda våra säkerhetspolitiska intressen. Det arbetet pågår för fullt. Den andra frågan jag vill klara ut är funderingen om vi underförstått skulle ha ett intresse av att på något sätt aktivt försena arbetet. Så är det definitivt inte. Det handlar helt enkelt om att det innebär mer arbete med dessa förslag. Man kan ha underskattat hur mycket det faktiskt innebär. Jag kan dock inte svara på alla detaljer och hur man exakt arbetar rent lagtekniskt. Detta är de uppgifter som vi har fått, och vi kommer förstås att se till att det här hanteras på bästa sätt och att det skickas ut med en lagrådsremiss så snart allt är klart. Jag har ingen anledning att misstro våra experter, som säger att det krävs mer lagtekniskt arbete än vad man trodde från början. Vi ska göra det ordentligt när det nu genomförs . Då kanske det får ta några extra månader så att det också blir rätt. Sedan återstår som sagt digitaliseringen för att också ha det i en modern form. 6 (L): Jag är den första att önska regeringen lycka till när det gäller möjligheterna att restriktivt pröva den ansökan som kom in om ännu en gasledning i . Jag kan dock konstatera att regeringen i samband med att det togs ett initiativ grundat på i första hand säkerhetspolitiska överväganden för sedan valde att inte skriva på detta initiativ. Men jag önskar som sagt lycka och välgång, och jag önskar inget hellre än att det finns möjligheter att stoppa detta projekt, som ju har en lång rad försvars- och säkerhetspolitiska implikationer. Det gäller inte minst ett ökat europeiskt beroende av rysk gas. Sedan vill jag nog ändå rätta utrikesministern: En angränsande zon innebär en viss överhöghet för vidkommande. Mot fartyg som passerar in i och ut från vårt sjöterritorium kan vi ingripa med tullar, skatter, hälsa och – vilket utrikesministern var inne på – även när det gäller arkeologiska och historiska fynd. Vi kan utöva domsrätt inom en angränsande zon. Som vi vet kommer den här gasledningen i stora delar att byggas med stöd av fasta stödjepunkter utmed Sveriges kuster. Det innebär att vi kommer att ha en omfattande in- och utgående trafik. säger utrikesministern att hon tror att det helt enkelt handlar om att det har blivit mer arbete. Men det är ju utrikesministerns eget departement som utför detta arbete. Mina frågor kvarstår: Vad specifikt är det som har gjort att detta har dragit ut ? Och varför har regeringen inte kunnat förutse detta förrän efter att utredningen lämnat ifrån sig sitt betänkande? 7 Utrikesminister (S): Jag har inget annat svar på det än att det lagtekniskt är mer komplicerat än vad man ursprungligen trodde. Man ser att det tar , och ska det göras ordentligt, vilket vi avser att göra. Vi återkommer så snart vi kan med en lagrådsremiss för att genomföra det här förslaget. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2016/17:55 om hedersvåld och förtryck mot kvinnor 8 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen. Han har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen föreslår för att skydda kvinnor i mot hedersförtryck och våld. En bakgrund till frågan är återkommande rapportering i medierna om våld mot kvinnor som inte anses leva traditionsenligt. Innan jag besvarar frågan om regeringens åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck vill jag börja med att erinra om det jämställdhetspolitiska mål som en enig riksdag ställde sig bakom 2006 och som handlar om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Målet innebär att regeringen både kan och måste göra flera saker , nämligen både åtgärder som syftar till att stärka kvinnors makt i olika samhällsfunktioner och åtgärder som syftar till att ge kvinnor makt över det egna livet och den egna kroppen. Förslag inom ramen för det jämställdhetspolitiska målet om jämn fördelning av makt och inflytande innebär alltså inte att regeringen skulle nedprioritera eller vara passiv i frågor om mäns våld mot kvinnor, inklusive våld i nära relationer samt hedersrelaterat våld och förtryck. Det är tvärtom. Mäns våld mot kvinnor, i synnerhet hedersrelaterat våld och förtryck, är ett av de yttersta uttrycken för bristande jämställdhet och är därför högprioriterat i jämställdhetspolitiken. kommer regeringens skrivelse med en redogörelse för inriktning och styrning av jämställdhetspolitiken att överlämnas till . I skrivelsen ingår en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin, som beskriver mål och inriktning , innehåller också ett program med konkreta åtgärder som på bred front och med medverkan av en rad olika samhällsfunktioner ska genomföras . Här ingår som en central och väl integrerad del åtgärder för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat förtryck. har jag inte möjlighet att informera om detaljerna i denna skrivelse, som vi alltså planerar att lägga fram , men jag kan försäkra om att insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck har en väl framskjuten plats i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. 9 (M): Jag känner det som att statsrådet inte ger mig något riktigt svar. Det är lite ”avvakta och se” över det; vi ska vänta på regeringens skrivelse. Väl nog – vi står alla bakom de jämställdhetspolitiska mål som har antagits här i . Men det finns saker och ting som händer just , och där måste vi ta krafttag, anser jag. Det är många kvinnor som far illa i vårt land . Jag kan tala om för statsrådet att det inte finns någon heder i ”hedersvåld”, som bara begränsar människors möjlighet att leva som de vill. Både pojkar och flickor blir begränsade. Pojkar ska hålla koll på sina systrar. Kvinnor tvingas bli gifta med personer som de inte vill gifta sig med, eller tvingas klä sig på ett sätt som passar eller kulturen. Detta måste uppmärksammas och diskuteras mer. Det är inte en vacker bild som målas upp i , ett land där vi i och för sig har kommit väldigt långt med jämställdheten men där mycket återstår att göra. Kvinnor kan bli misshandlade för att de inte lever traditionsenligt. Det finns kvinnor på asylboenden som inte får gå ut och cykla därför att det strider mot en kultur eller en norm. Det är helt förkastligt. Det är oacceptabelt att kvinnor som kommer till ett land som inte får leva som de vill och i enlighet med de normer och regler som gäller här i landet. Det är förtryck, och det är olagligt. Tusentals personer i vårt land lever under hot från sina anhöriga på grund av hederskulturen. I hederstänkandet står familjens rykte och anseende i fokus. Det bygger på föreställningar om oskuld och kyskhet. Det kan innebära begränsningar av klädval, av vem man får umgås med, av möjligheterna till utbildning, av vem man får gifta sig med och till och med av rätten att ta ut skilsmässa. Under alliansregeringen förbättrades stödet till personer utsatta för hedersrelaterat våld. I vissa avseenden skärptes även lagstiftningen. Men det behöver givetvis göras mer av samhället. Vi måste ta krafttag och ingripa mot dessa brott. anser att det behövs en kartläggning av omfattningen av hedersrelaterad brottslighet. Rättsväsendet måste få de verktyg som behövs för att skydda brottsoffren. Vi anser även att man behöver göra en översyn av lagstiftningen i syfte att motverka hedersrelaterade brott och öka lagföringen. Vad gör regeringen åt förhållandena på ankomst- och asylboenden? Vad gör regeringen för att boende på asylboenden ska få leva som de vill utan att bli hindrade i sin frihet? Hur agerar och de underentreprenörer som tillhandahåller boenden för nyanlända? Finns det några riktlinjer och regler med tanke på det man upprepade gånger får läsa i medierna om folk som begränsas i sin frihet, exempelvis det jag tog upp, att det var en kvinna som inte fick cykla? Får man utbildning i de svenska värderingar och normer som gäller? Vi från har föreslagit en förstärkt samhällsorientering för nyanlända. Vi anser att det är självklart att kvinnor och män i ska ha samma rättigheter. Det är kärlek som ska avgöra vem man ska gifta sig med, inte andra regler eller unkna och föråldrade värderingar. Vi kan aldrig acceptera att svensk lag inte gäller i . Många som kommer till kommer från ett land där synen på jämställdhet är annorlunda än vad vi är vana vid. Därför är det viktigt att man ger den utbildning som samhällsorienteringen innebär. Det tycker vi att regeringen ska prioritera. 10 Statsrådet (S): Vi delar mycket av bakgrundsbilden av problemen. Det här är en väldigt stor samhällsfråga. När jag har förberett den strategi som vi ska lägga fram har jag ägnat mycket tid åt att tala med representanter för kvinnor och flickor och organisationer som företräder dem. Det oroar mig att många av dem ger en bild av att kvinnors och flickors möjligheter att leva sina liv som de vill inskränks, till exempel i vissa bostadsområden. Det kan vara fråga om vad som sker i parrelationer eller familjer, men också utomhus. Det här tar vi på största allvar. Därför lägger vi som sagt fram en strategi om våld mot kvinnor. Där ingår hedersrelaterade frågor. Vi har redan aviserat att vi kommer att se över lagstiftningen om barnäktenskap. Den är relativt ny, men den behöver ses över igen, anser vi. Vi har också förstås redan ett organiserat arbete som leds av länsstyrelserna, framför allt i , som i sin tur ger stöd till olika myndigheter, till exempel . har ett allmänt uppdrag att arbeta mot våld mot kvinnor men också att stödja till exempel ensamkommande barn i den situation som de befinner sig i. Ett barn som uppges vara gift är per definition ett ensamkommande barn. Det är väldigt viktigt att ta de här frågorna på allvar, se flickorna i deras utsatthet och se deras behov. Det kan även handla om pojkar och om hbt-personer. Vi har också aviserat att vi vill inrätta ett om ensamkommande barn. Även inom ramen för det behöver man se på de här frågorna. När jag meddelade att vi ska lägga fram en jämställdhetsskrivelse och en strategi om våld mot kvinnor sa jag också att vi ska inrätta en jämställdhetsmyndighet. Om jag uppfattat din interpellation rätt är du kritisk till den, . Dessutom hade du partikamrater som ägnade sig åt att skratta åt den här i . Du kanske skrattade med? Möjligen har du inte läst på riktigt om vad den här myndigheten ska göra och varför den har inrättats. Alliansregeringen arbetade mot våld mot kvinnor inom ramen för sin jämställdhetspolitik. Man avsatte över 2 miljarder till jämställdhetspolitiken, varav ungefär hälften till arbetet mot våld mot kvinnor – 1,2 miljarder om jag inte minns fel. Men i de granskningar som har gjorts, bland annat av , framförs det att det var en ineffektiv styrning. Man riskerar att inte få långsiktiga effekter av detta. Man kan faktiskt inte se att våldet skulle ha sjunkit i . I granskningarna sägs att det bland annat beror på bristen på styrning, bristen på en sammanhållande kraft som kan genomföra politiken. Jag är ute efter att människors liv ska förändras också när det gäller hedersrelaterat våld och våld över huvud taget. som dina partikamrater skrattar åt är till för att förändra verkligheten. Så mycket pengar måste få effekt i människors liv. De frågorna hänger ihop. Frågor om hedersrelaterat våld är väldigt viktiga. Att stärka organisationer som har kunskap om detta och som organiserar kvinnor och flickor är också otroligt viktigt. Det vill vi gå vidare med. 11 (M): Statsrådet säger att många av mina partikollegor skrattade när det kom på tal att man skulle införa en jämställdhetsmyndighet. Jag tror inte att de skrattar åt själva problematiken i frågan om jämställdhet, utan de skrattar åt att man tror att allting löser sig bara för att man inrättar en helt ny myndighet. Om jag skulle vara utsatt för hedersrelaterat våld eller annat våld över huvud taget skulle inte det första jag skulle tänka på vara att det behövs en jämställdhetsmyndighet som kommer att hjälpa mig i detta. sa att det aldrig har satsats så mycket pengar på jämställdhet som under alliansregeringen. Visst gav det en del effekter, bland annat ute hos kommunerna, som fick ansöka om pengar för att arbeta just med frågorna om exempelvis mäns våld mot kvinnor. Jag vet att det gav effekter.