prot · H30970 · 2016-02-25 00:00:00 — I det här fallet med reviren uppe i norra fanns det kanske inte heller några problem med tamboskap. Det är bättre att vi skjuter vargar som finns i närheten av tamboskap och som ställer till problem än att vi skjuter vargar som inte ställer till problem. Det är min och uppfattning. 184 (L) replik: Jag skulle egentligen fortsätta med att diskutera buller. Vi fick ju till och med lite beröm, och det får jag väl tacka för. Som grön liberal kan jag också säga att detta med utbyggnad av förnybar energi är väldigt viktigt. Jag tror dock att och är inne på en lite farlig väg när man diskuterar vindkraft och bortser från det buller och den störning som finns. Vindkraften blir per definition något så gott att man inte vill medge att den kan vara störande. Det är kopplat till det som jag diskuterade om decibeltal: Vad är det som är störande och inte störande? Jag tror att det till och med står i detta betänkande att det har med upplevelsen att göra. Den människa som äger ett vindkraftverk och tjänar pengar på det störs betydligt mindre än den som bara råkar ut för ljudet. Jag tycker att det måste finnas en balans även när vi diskuterar vindkraft, för i grunden får vi ändå säga att det är industriell verksamhet. Den måste placeras rätt, och det är väldigt noga hur man planerar och tar hänsyn till bullret i det sammanhanget. Jag ville gå upp och säga detta, för det kändes som att på något vis friskrev vindkraften. Sedan kan man definitivt hitta andra saker som totalt sett ger större hälsoproblem. Men det här är en tämligen ny företeelse i samhället, även om den har pågått under ett antal årtionden. När det gäller bostadsbyggandet måste det finnas någon typ av balans, så att man utnyttjar den tekniska kunskap som trots allt finns. Annars skulle vi ha väldigt svårt att förtäta våra städer, som har andra nyttor när det gäller just miljö, klimat och så vidare. Det är en balansgång. Men att ha med bullret är naturligtvis viktigt. 185 (MP) replik: Tack så mycket, , för att du gav mig möjlighet att förtydliga mig om jag var otydlig i mitt anförande! Självklart tycker inte jag och att bullret från vindkraftverken skulle vara ett mindre problem än annat buller. Jag sa också i mitt anförande att jag tycker att det är viktigt att man gör sådana avvägningar när man ger tillstånd till vindkraftverk. Det finns en 40-decibelgräns vid hus när det gäller vindkraftverken. Det är också så att man tillåter en lägre decibelnivå för vindkraften, för det handlar inte bara om styrkor utan också om frekvenser. Självklart tycker jag detta. Jag tycker att man måste ta alla möjliga hänsyn när man etablerar vindkraftverk. Det gäller landskapsbilder och sådana saker också. Men jag sa det här för att jag tyckte att det i betänkandet fanns väldigt mycket skrivningar om buller från vindkraftverk och lite mindre skrivningar om det som är det stora problemet: trafikbuller. Självklart måste vi använda oss av lösningar som treglasfönster och ljudisolerade fasader. Då tänker jag att det kanske främst är för de hus som är byggda , för det är vissa ställen som man inte ska bygga på enligt gällande bestämmelser. Det var det jag var ute efter. blir debatten om buller så här: Det är inget problem bara man får det någorlunda tyst inomhus. Men vi behöver också vara ute. Våra barn behöver vara ute på gårdarna och leka. Vi behöver sitta på våra balkonger och uteplatser utan att bli störda för mycket av buller. Det var därför som jag pratade om det i anförandet. Jag tycker ändå att det är bättre att vi jobbar med källan, orsaken, till bullret och skapar städer utan så mycket ljudföroreningar. 186 (L) replik: Vi kanske inte behöver förlänga debatten, men det är viktigt att vi har fått sagt detta. När det gäller husbyggnation finns det mycket forskning kring hur hus kan utformas. Man kan vinkla husfasader och sådant just för att motverka buller. Det finns mycket man kan utnyttja. I vår motion och reservation är det egentligen det som vi lyfter fram. ska ha som en viktig uppgift att lyfta fram den kunskap och forskning som finns, så att man utnyttjar den för att skydda människor från att exponeras för onödigt buller. Med det nya regelverket kring bostäder har vi fått en betydligt bättre förutsägbarhet. samordnar, och det finns en ny bullerförordning som gör att man vet vad som gäller. När det gäller detaljplanering ska man ta upp bullerproblematiken. När detaljplanen är antagen är det den som gäller. Annars har det varit ett problem i fråga om bostadsbyggande att det har överklagats i efterhand. Då har liksom allting fallit. Det har vuxit fram mycket tydligare regler kring detta. Det tycker jag är bra. 187 (MP) replik: Visst är det så! Då kan väl jag fylla på lite mer. Jag ser också att det när vi nu jobbar med mer bilfria innerstäder blir lättare att förtäta städerna. Vi frigör mer utrymme. Vi kan använda stora ytor som man tidigare bara har parkerat bilar på till att bygga hus. Men det handlar också om att vi får tystare fordon. Utvecklingen av elbilar är jättespännande. Där ser jag med lite oro på det arbete som pågår i EU som handlar om att vi ska ha bestämmelser om att elbilarna måste låta för att de är trafikfarliga när de blir så tysta. Jag har sett fram emot städer med tysta elfordon, där man slipper bullret. Jag tror att vi måste agera från olika håll för att få stopp på dumma bestämmelser kring det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 – vad kan göra för att möta rådets utmaningar – vad kan göra för att möta rådets utmaningar betänkande 2015/16:UU11 – vad kan göra för att möta rådets utmaningar (skr. 2015/16:34) 188 (C): Det här är ett betänkande som kan tyckas ganska småttigt. Det handlar dock om ett av våra stora områden, , norr om den 60:e breddgraden. Det är den andra debatten vi har kring granskning av och verksamhet i . Vi fick rapporten till . Det har snart gått den överlämnades till regeringen. Och vi har fått en regeringsuppfattning om granskning. Den behandlar vi tillsammans med ett antal motioner i det här betänkandet. Det är i sig, herr ålderspresident, en unik revision, eftersom det är första gången man gör en revision av Arktiska rådets arbete. Den görs gemensamt av flera medlemsstater, förutom av , , och . Det är naturligtvis väldigt intressant. Det är som sagt en uppföljning av ett arbete som har pågått . Det var som skapades av åtta nationer. är ett känsligt område. Många tänker sig is. Men det rör sig som sagt var om området norr om den 60:e breddgraden. Vi har naturligtvis en mycket speciell situation till följd av klimatförändringarna när den istäckta delen av öppnas upp. Jag tänker på de förändringar som följer av detta. Det är marint mycket känsligt. Det är områden som är oexploaterade som helt plötsligt blir möjliga att exploatera. Det kräver särskild omsorg och särskild omtanke. Det är därför som vi från sida var stolta över den strategi som tog fram under sitt ordförandeskap och de resultat som vi nådde som handlar om att reformera arbetet i och göra det mer effektivt. Vi fick till stånd ett permanent sekretariat i , som är viktigt för att få struktur i arbetet, två nya avtal om sjö- och flygräddning och samarbetsavtal när det gäller oljeutsläpp. Men de är inte bindande. Det är ett av problemen. – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Andra problem handlar om de rekommendationer som görs i när det gäller implementering och hur man rapporterar kring resultat. Det är en del förbättringar på väg, men det återstår rätt mycket. Det är viktigt att man får en prioritering av arbetet. Det är 80 olika projektgrupper som jobbar, och det är klart att det krävs att man försöker få en bra struktur för att också nå resultat. Det kvarstår således många utmaningar. Vi är glada för den svenska strategi som togs fram. Det var första gången som tog fram en strategi för vårt arbete i . Det gjorde regeringen . Det var en prioritering då av klimat och miljö, ekonomisk utveckling och den mänskliga dimensionen. Min fundering var naturligtvis: Vad gör den nya regeringen? Kvarstår den gamla strategin alltjämt? Att döma av regeringens skrivelse är det fallet, även om vi har sett ett pm från som det hänvisas till i betänkandet. Men det pm:et är ganska begränsat, herr ålderspresident. Det är ett pm från som inte lyfter något nytt. Därför kommer vi att fortsätta att hävda det som framförs i våra motioner och också i reservationen till betänkandet. Vi vill se ett bindande avtal för säkra fartygsvägar, och vi vill också se en strategi för den miljön. Det tycker vi att bör ge regeringen till känna. Vi vill naturligtvis också förbättra uppföljning och implementering, och vi skulle gärna se att regeringen tar fram en handlingsplan för det arktiska området, för det händer mycket, även om den rent exploaterade delen när det gäller utvinning av olja och gas just nu ligger nere till följd av oljepriserna. Jag yrkar för tids vinnande bifall bara till reservationen under punkt 1 i betänkandet. Jag hade, herr ålderspresident, hoppats att vi skulle få en diskussion med flera deltagare kring den nya inriktning av regeringens miljöpolitik som omnämns i betänkandet. De fem sidorna är nämligen ingen ny inriktning. Det är tre punkter som är tomma och innehållslösa. Det hade varit spännande, herr ålderspresident, om från hade deltagit i dagens debatt, men gör han inte det. Jag kan ändå inte låta bli att roa mig med att läsa från den debatt som vi hade , när pratade om dåvarande strategi som något som saknade betydelse, saknade innehåll, var rena voodoon. Det var 58 sidor, och hänvisar man till den nya inriktningen, och det är fem sidor som inte innehåller något nytt, herr ålderspresident. Jag hade med nyfikenhet tagit emot en exposé över regeringsarbete för att förnya strategin och ta fram det som vi båda gärna skulle vilja se, nämligen moratorium. Jag har inte talat om något tioårigt moratorium, men när vi diskuterade var det några som hävdade det. Men jag ser att – kanske av naturliga skäl – har valt att inte delta i debatten om den andra delen av Arktisrevisionen. Hade de gjort det hade det varit spännande att läsa en del citat. Möjligen har de, herr ålderspresident, läst dem själva och insett att det är bäst att de stannar hemma. 189 HANS (V): anser att det är viktigt och välkommet att har granskat arbete i . När det kommer till granskning, deras rekommendationer och hur regeringen har valt att förhålla sig till dessa står vi bakom utskottets betänkande. – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Men dagens betänkande behandlar också mer övergripande frågor om Arktispolitik. har valt att skriva en motivreservation eftersom vi ser stora behov av en mer aktiv svensk Arktispolitik, inte minst med en borgerlig regering med en mycket försiktig och passiv politik när det gäller de stora utmaningar i fråga om både klimat och säkerhetspolitik som står inför. är ju en unik del av vår planet. I 800 har delar av varit täckt av is. I och på landområdena runt omkring har det utvecklats ett unikt – men också mycket känsligt – natur- och djurliv. är hem för drygt 4 miljoner människor. Många av dem tillhör olika urfolk, till exempel samerna, som har levt i i årtusenden och har utvecklat sin kultur i samklang med de unika naturförutsättningarna. är hoten mot allvarligare än någonsin förut. På få andra ställen på jordklotet har klimatförändringarna varit så omfattande och fått så dramatiska konsekvenser för växtliv, djur och människor. I klimatförändringarnas spår uppstår nya utmaningar. När isen smälter möjliggörs utvinning av naturresurser som finns i , och nya transportleder öppnas upp genom nordost- och nordvästpassagerna. Det innebär nya hot mot miljön och att risken för säkerhetspolitiska spänningar i regionen ökar. Delar av ligger i , och är att betrakta som vårt lands absoluta närområde. Klimatförändringar, miljöhot och säkerhetspolitiska konflikter i kommer därför att ha direkt påverkan också på vårt land. Regeringen presenterade en ny svensk miljöpolitik för . Av detta dokument kan man utläsa att regeringen vill höja ambitionen för sitt arbete och väljer att gå längre än tidigare regeringar. Men vi måste också vara ärliga: Hoten mot är av en sådan karaktär att det krävs drastiska åtgärder. Jag har väldigt lite synpunkter på de förslag som regeringen presenterar i sin nya, svenska miljöpolitik för när det gäller att man vill kommunicera effekterna av klimatförändringarna i , ta fram rekommendationer i om resiliens och kräva full finansiell täckning av olje- och gasbolag för de kostnader som skulle kunna uppstå vid olyckor i . Men låt oss också vara ärliga: Dessa insatser är på inget sätt tillräckliga med de enorma hot som står inför. Enligt uppskattningar finns en tredjedel av världens ännu ej upptäckta naturgasreserver och av världens oljereserver i . har redan gett oljebolag tillåtelse att borra i , östra kommer att öppnas upp för oljeborrning, och i nordligaste pågår aktiva förberedelser för storskalig oljeutvinning. anser att måste agera för att förhindra exploatering av olje- och gasfyndigheter. Vi skulle därför vilja att verkar för en konvention för som förbjuder exploatering av regionens olje- och gastillgångar . En liknande konvention finns redan för . I väntan på att en konvention är på plats bör agera för ett moratorium för olje- och gasutvinning i . – vad kan göra för att möta rådets utmaningar regleras staters ansvar för oceanerna genom Unclos. I konventionen regleras bland annat näringsverksamhet, miljöfrågor och utvinning av naturtillgångar i världshaven. och över 160 länder har ratificerat konventionen. Alla länder som gränsar till har ratificerat och undertecknat konventionen – med ett undantag: . Det är därför viktigt att arbetar för att förmå att både underteckna och ratificera . Vi måste också se att naturtillgångar och möjligheter till nya transportleder, som kan öppnas i klimatförändringarnas spår, gör att allt fler länder nu blickar norrut och börjar bevaka sina intressen, även med militära medel. Det visar sig bland annat genom en ökad militär närvaro i och att allt fler ökar sina anspråk på området. vill att tar initiativ till en konvention för , som skulle en innebära en demilitarisering av regionen. En sådan konvention finns redan för och Björnön. Låt oss arbeta för att utvidga denna konvention till att omfatta hela . Vi måste också inse att flera av de stater som visar ett allt större intresse för har kärnvapen. Vi vet att kärnvapen redan har befunnit sig i genom kärnvapenbestyckade ubåtar, som flera av staterna längs kanter har. Stora delar av världen omfattas av kärnvapenfria zoner, eller zoner fria från massförstörelsevapen. De finns i , i och vid , på . Vi vill att nu arbetar för att få till stånd en zon fri från kärnvapen och massförstörelsevapen även i . Därför yrkar jag bifall till reservation 3. 190 (C) replik: Jag är trots allt nyfiken av mig. Eftersom och hade gemensamma reservationer – det finns ingen representant från här – tänkte jag ställa en fråga. brukar nämligen läsa på ordentligt; det vet vi. Vad är det nya i den promemoria som har tagits fram? Det talas där om ett stärkt klimatarbete, ett bättre skydd av biologisk mångfald och ekosystem och ett hållbart resursutnyttjande. Vad är det nya i förhållande till den strategi som fortfarande gäller? Och hur förhåller sig den strategi som är så att säga regeringens till den promemoria som har tagits fram av ? Jag är lite nyfiken att höra om och möjligen har haft samråd kring dessa frågor. 191 HANS (V) replik: Jag kan svara nej. Vi har inte haft något samråd med och inte heller med Socialdemokraterna. Det dokument som har tagits fram och presenterades är ett dokument som regeringen har tagit fram i en egen process. I den processen har jag inte varit mer delaktig än . Mitt parti har inte varit mer delaktigt än . Jag ska inte agera något slags stand-in för i denna debatt. De får ta ansvar för sina egna dokument och sina egna handlingar. Jag talar gärna om politik och om den motion som vi presenterade förra mandatperioden med våra förslag och tankar om hur svensk arktisk politik borde utvecklas. – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Jag ska vara ärlig. Jag har läst både den tidigare regeringens strategi och det som har presenterats i en promemoria från den nya regeringen. Jag tycker att de nödvändiga nya förslag som jag gärna hade velat se och som jag också har efterlyst i mitt anförande saknas. Jag hade önskat att den nya regeringen hade haft modet att gå längre i sin Arktispolitik. Om jag ska försöka se någon skillnad i de uttalanden som den nya regeringen har gjort jämfört med den tidigare regeringens uttalanden tycker jag mig ändå se en vilja till en högre ambition och en större förståelse för de enorma klimatutmaningar som står inför. Men, , jag ser inte heller stora markanta skillnader i det dokument som den nya regeringen har presenterat jämfört med det som den tidigare regeringen presenterade. Det beklagar jag, eftersom varken detta dokument eller den strategi som regering presenterade är på något sätt tillräckligt när det gäller de enorma utmaningar som står inför. 192 (C) replik: Det var som sagt en första strategi som togs fram av vår regering. Jag utgår från att den alltjämt gäller. När jag nu läser den nya lilla promemorian som har kommit från regeringen noterar jag att när det gäller till exempel nya regionala instrument för de arktiska haven, som är en viktig fråga, talar man om initiativ till en förstudie och att kommer att delta aktivt. Det är den typen av markörer som jag förstår att ser som någon form av viljeyttring till att göra mer än den tidigare regeringen gjorde. Utskottet hänvisar till den nya promemorian som en ny miljöpolitik för . I ärlighetens namn tycker jag att det är en obefintlig miljöpolitik som man kan läsa om i denna promemoria, och strategi saknas helt. Välkommen att yrka bifall till våra förslag och tillkännage för regeringen några goda uppslag för en stärkt miljöpolitik och en stärkt insats när det gäller till exempel de frågorna i . 193 HANS (V) replik: Jag hör vad säger. Men jag vet inte riktigt vad det har för relevans för och för mitt anförande här i denna debatt. Det handlar nämligen om en promemoria som regeringen har tagit fram och som vi inte är ansvariga för. Dessa frågor får kanske ställa till senare talare från regeringspartierna. Jag måste ändå säga att det på några punkter finns saker som regeringen här väljer att inte lyfta fram, och som den tidigare regeringen lyfte fram och som jag tyckte var problematiskt i den tidigare strategin. Jag ska ta ett mycket konkret exempel. När det handlar om just oljeutvinning och gasutvinning i kommer jag ihåg hur den tidigare regeringen i sin strategi lyfte fram detta också som en möjlighet för det svenska näringslivet. Man såg att det fanns möjligheter till arbetstillfällen, till nya vinster och till exportframgångar för de svenska företagen i ett utvinna naturtillgångar i detta mycket känsliga område. Jag tyckte att det var problematiskt att man inte såg att detta var ett så stort hot och att vi snarare borde verka för att få till ett moratorium och ett stopp för utvinning av naturtillgångar i . – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Den typen av skrivningar och förhoppningar om framtida svenska utvinningar av olje- och gastillgångar i ser jag inte i den nya regeringens promemoria om en ny svensk miljöpolitik för . Om dessa perspektiv tonas ned av den nya regeringen är jag den förste som välkomnar det. Men till syvende och sist är det trots allt så att både i regeringens promemoria och i den tidigare regeringens strategi saknas tyvärr de nödvändiga insatser som krävs för att vi ska kunna rädda från klimatförändringarna, från miljöhoten och från växande säkerhetspolitiska spänningar i regionen. 194 (S): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. är lika stort som . En av skillnaderna, förutom klimatet, är att det i bor ca 900 miljoner människor och att det i bor ca 4 miljoner människor. En av anledningarna är givetvis att det helt enkelt inte är möjligt att bosätta sig i på samma sätt som i . Det gör därför beslutsfattandet och samordningen än viktigare när färre människor geografiskt har möjligheter att uppdatera och informera beslutsfattare om klimatförändringar, variationer i den unika naturen, havsmiljön och artrikedomen. har därför en oerhört viktig roll att fylla. Hoten mot det unika i blir allt fler. Klimatförändringarna leder till att isarna smälter, vilket leder till betydande utmaningar och givetvis förändringar i den nuvarande ekologiska balansen. Vissa djurarter minskar i population, och eventuellt andra tillkommer. Kraven på exploatering av naturresurser ökar exponentiellt, och önskemålen om nya fartygsleder som en följd av issmältningen skapar ytterligare utmaningar men också en del möjligheter. Länderna i har krav på sig att nå konsensusbeslut. Det är naturligtvis en styrka men också en absolut utmaning. Länderna finansierar själva olika projekt för att skydda och utvärdera . Men är ländernas agendor i många avseenden helt olika i fråga om framtid. Samordningen av projekten blir därför extra viktig, och det är regeringens uppfattning både att samordningen av projekten måste effektiviseras och att finansieringen av projekten ska ha ökad transparens och långsiktighet så att projekt inte avbryts för att det saknas finansiering. , , är ett instrument för att fördela finansiellt stöd till prioriterade projekt inom . Medlemmarna bidrar frivilligt till instrumentet, vilket , , , , , och har valt att göra. Regeringen konstaterar att förutsättningarna för att bedriva vetenskapliga projekt inom ramen för till stor del är avhängiga av nationell finansiering men att instrumentet är ett välkommet bidrag för att förbättra finansieringsmöjligheterna. Det kanadensiska ordförandeskapet utvecklade en databas som ett instrument för att inventera och följa de olika projekten. Databasen innehåller alla pågående projekt inom , och sekretariatet uppdaterar den inför ämbetsmannakommittémötena. Den ger en god överblick över projektens status, målsättning och tidsramar. Regeringen anser att databasen är en god början till att skapa bättre överblick över den stora mängd projekt som pågår inom och att den därigenom kan bidra till en bättre fördelning av de resurser som finns. – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Det är också viktigt att de rekommendationer som beslutas i följs upp av berörda myndigheter och departement. Här har ett särskilt ansvar, och ett enigt utskott lägger särskild vikt vid att har en sedvanligt noggrann uppföljning av rekommendationerna, speciellt i dessa tider då Arktiska rådets arbete har extra mycket möjligheter och utmaningar. Regeringen anser i det debatterade pm:et att det krävs förstärkta resurser och insatser i kring klimat och förnybar energi, ökade krav på att högsta skyddsnivån säkerställs vid oljeborrning och prospektering, ökat rättsligt skydd för känslig natur och att det skapas institutioner som garanterar och säkerställer att fisket i sker på ett hållbart sätt. Kuststaterna i utövar suveräna rättigheter när det gäller utvinningen och utforskningen av naturtillgångar i . Som jag nämnde tidigare blir det därför en extra utmaning kring målsättningarna för skyddandet av och dess unika natur och artrikedom. Därför, herr ålderspresident, finns det ett särskilt behov av ett förstärkt skydd för havsområden utanför nationell jurisdiktion också i . Regeringen vill se ett tillämpningsavtal för med det övergripande målet att skydda och bevara den biologiska mångfalden i dessa områden och skapa de bästa förutsättningarna för att skydda hela . 195 (C) replik: Jag är återigen nyfiken på hur man ska förhålla sig till pm:et. Ersätter detta pm på fem sidor den strategi på 58 sidor som tog fram 2011? Är det så man ska se det? Är pm:et regeringens Arktispolitik medan strategin ska kastas i papperskorgen, eller vad har det för status?