prot · H309102 · 2016-05-10 00:00:00 — Diskussionen om digitala läromedel och innehåll generellt hoppas jag kommer upp inom ramen för diskussionen om den digitala strategin för skolan. Däremot känns digitalt stöd för nyanlända, eller åtminstone kartläggning av vad det finns för möjligheter för huvudmännen att använda dem – vad finns det för innehåll på marknaden, vad finns det för appar och annat stöd som man skulle kunna använda – som en fråga där huvudmännen skulle ha behov av hjälp. Är utbildningsministern beredd att utöka uppdraget till när det gäller nyanlända till att även omfatta digitalt stöd? 85 Utbildningsminister (MP): Jag instämmer i allt väsentligt i den analys som gör. Även band samman detta på samma sätt som jag gjorde i mitt ursprungliga interpellationssvar. Detta är en av anledningarna till att vi har begärt att äntligen få fram nationella it-strategier. Om vi på det nationella planet har ett mer strukturerat sätt att jobba med it i skolan blir det mer naturligt att göra det när vi till exempel får en uppgift som den vi fått , att ta emot väldigt många nyanlända elever . Då kan man snabbt använda sig av digitala lärverktyg. Jag tar givetvis med mig denna fråga i min dialog med om uppdraget. Regeringen är tydlig med att det ryms inom uppdraget att kunna ta fram digitala lärverktyg, utvärdera marknaden eller göra de översyner som behövs om man i sin dialog med huvudmännen bedömer att det behovet finns. Skulle anse att man behöver något slags utvidgning av uppdraget får vi naturligtvis ta till oss det. Men det uppdrag vi har gett är öppet för att använda för de insatser som man ser har störst effekt. 86 (M): Jag tänkte ta upp en annan sak som utbildningsministern tog upp i sitt interpellationssvar, nämligen frågan om fjärrundervisning och den proposition som är på väg fram om möjligheten till fjärrundervisning på entreprenad när det gäller modersmålsundervisning och studiehandledning. Det är en välkommen förändring av lagstiftningen, en förändring som kom till stånd tack vare Alliansens agerande i utbildningsutskottet. Den proposition som kommit är begränsad till just modersmål och studiehandledning, något som naturligtvis är bra för många nyanlända, men flera remissinstanser har kritiserat att den är för restriktiv. Man vill se fler möjligheter att utnyttja tekniken och samarbeta mellan huvudmän. Ett viktigt ämne för nyanlända är svenska som andraspråk. Det är naturligtvis alltid bäst om eleverna kan undervisas av en lärare i sitt klassrum, men lärare i svenska som andraspråk är en av de lärarkategorier som det råder störst brist på. Här skulle fjärrundervisning på entreprenad kunna vara en lösning, men det tillåter inte lagen. Det tillåts inte ens efter den lagändring som är på väg. Jag undrar varför regeringen inte är beredd att öppna för försök i andra änden med fjärrundervisning på entreprenad. Detta är något som många remissinstanser tar upp. För många huvudmän är det den enda lösningen när det gäller att erbjuda till exempel svenska som andraspråk för nyanlända elever med en behörig lärare. Då är fjärrundervisning på entreprenad den enda möjlighet man har. 87 Utbildningsminister (MP): Låt mig säga tre saker. För det första finns det möjlighet att på försök erbjuda fjärrundervisning i fler ämnen. Då är det just ett försök. Vi har ett antal huvudmän som deltar i sådana försök för att kunna utvärdera det. För det andra är entreprenadmöjligheten inte den enda möjligheten att samverka mellan huvudmän. Det är den lättaste möjligheten men inte den enda. När det gäller svenska som andraspråk ska man dock veta att problemet inte i lika hög grad som när det gäller studiehandledning och modersmål är att lärarkompetensen finns någon annanstans än i den egna kommunen, utan problemet är att vi generellt har alldeles för få lärare som har kompetens i svenska som andraspråk. Det finns en risk med att utmåla det som om man skulle kunna hitta dessa behöriga lärare bara man hade möjlighet till fjärrundervisning, för bilden är nog att de lärare som är behöriga i svenska som andraspråk överlag har fulla tjänster där de arbetar. För det tredje skulle jag ha trott att den borgerliga kritiken om att vi inte skyndade tillräckligt snabbt med propositionen om fjärrundervisning utifrån de beredningsunderlag som fanns skulle ha blivit lite lugnare efter Lagrådets yttrande. Det är ju Lagrådets uppgift att bedöma hur vi följer regeringsformens beredningstvång, och Lagrådet sa väldigt tydligt att vi gick väldigt snabbt fram. Här gick vi snabbare fram än Lagrådet bedömer att beredningstvånget kräver, och vi gjorde det för att vi ville få dessa regler på plats så snabbt det bara gick. Detta gjorde vi snabbare än den tidigare regeringen lade fram någon av sina propositioner, och det var nödvändigt. Därför var det också nödvändigt att gå emot den kritik vi fick från Lagrådet. Vi gjorde detta så snabbt det bara gick, för att denna möjlighet skulle öppnas för modersmål och studiehandledning. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2015/16:610 om utökad matematikundervisning 88 Utbildningsminister (MP): har frågat mig hur länge högstadieeleverna ska behöva vänta på mer matematikundervisning. Jag instämmer i problembeskrivning av de fallande resultaten i matematik. Det är en trend som måste brytas. Internationell forskning stöder sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Undervisningstiden i matematik utökades för elever i årskurs 1–3 i form av i och motsvarande skolformer från och med . En ytterligare utökning av undervisningstiden är föreslagen i propositionen Ytterligare undervisningstid i matematik, proposition 2015/16:149. Där föreslås att den minsta totala undervisningstiden utökas i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan och att den ökade undervisningstiden ska användas för ämnet matematik i årskurs 4–6. Lagändringarna föreslås träda i kraft innevarande år. Regeringen och Moderata samlingspartiet, , liberalerna och kom överens om att samtal ska föras om timplan mot bakgrund av Statens skolverks förslag om en ny reglering av timplanen. Sådana samtal har påbörjats och inbegriper frågan om ytterligare undervisningstid i matematik för årskurs 7–9. Undervisningstiden har betydelse, men forskning pekar också på vikten av lärarnas undervisningsskicklighet som den enskilt viktigaste faktorn för elevernas kunskapsinhämtning och resultat. Kvaliteten i undervisningen är alltså minst lika viktig som kvantiteten. Lärares tid att förbereda och skapa kvalitet i undervisningen är avgörande. Genom att stärka lärarnas kompetens i matematik och matematikdidaktik genom fortbildningssatsningarna Matematiklyftet och Lärarlyftet II i kombination med utökad undervisningstid i ämnet kommer fler elever att få möjlighet att nå kunskapskraven även i mellan- och högstadiet. Regeringen har också tillsatt utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti, som lämnar sina förslag till regeringen . Minskningen av antalet obligatoriska nationella prov är exempel på en av regeringens insatser för att öka tiden för lärarna att skapa kvalitet i undervisningen. Vidare har regeringen tillsatt utredningen av de nationella proven för grund- och gymnasieskolan, om att ytterligare minska antalet obligatoriska nationella prov och att digitalisera desamma. Betänkandet Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning är nu ute på remiss. Jag vill i sammanhanget också lyfta fram att regeringen i budgetpropositionen och ekonomiska vårproposition aviserade en nationell samling för läraryrket. Den nationella samlingen har från regeringens sida ett tydligt fokus på att öka attraktiviteten i läraryrket, bland annat genom insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärar- och förskollärarutbildningarna, kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i skolan och andra åtgärder som ger läraren bättre möjligheter att ge varje elev en undervisning av god kvalitet. Sammantaget genomförs en rad insatser för att höja de svenska elevernas kunskapsresultat i matematik både genom utökad undervisningstid och stärkt undervisningskvalitet. 89 (M): Tack så mycket, statsrådet, för svaret! Jag måste dock inleda med att påminna statsrådet om fjärrundervisningen. Alliansens och kritik mot regeringens restriktiva hållning och teknikfientliga inställning till fjärrundervisningen var ju tydlig redan när lagstiftningen uppdaterades . Så det är ju ingenting som är så att säga nypåfunnet och som inte hade gått att lösa, trots Lagrådets kritik. Vi hade kunnat ta tag i den frågan . Likväl ska jag gå vidare och diskutera matematik. lider kraftigt av bristande matematikkunskaper. Det leder till en kunskapsbrist som får allvarliga konsekvenser. Matematik är inte ett ämne bland andra ämnen. Matematik är en för att tillgodogöra sig annan utbildning. Matematik är en nyckel för att klara av andra ämnen i skolan och för att kunna utvecklas. Matematik är inte heller ett ämne bland andra när det gäller problematiken för svenska skolelever att ta sig igenom skolsystemet med goda resultat. Bristande matematikkunskaper är den enskilt vanligaste orsaken till att man fallerar i och som omöjliggör för att få gymnasiebehörighet. En av tio elever når inte gymnasiebehörigheten på grund av att man inte klarar av matematiken. sticker här ut. har låga resultat i matematik och dessutom en negativ trend för kunskapsresultaten i matematik. Där sticker vi ut negativt jämfört med andra länder. sticker också ut i fråga om undervisningstid i matematik. De kunskapsluckor som har uppstått har inte uppstått i ett vakuum, utan det går att se en tydlig koppling till undervisningstiden. Om man jämför svenska elever i årskurs 8 med motsvarande elever i andra EU- och har svenska elever mindre matematik. I årskurs 4 har man mindre matematik. Vi vet dessutom att detta är teoretiska siffror, eftersom det även finns utmaningar i den svenska skolan med lärarlösa lektioner och inställda lektioner. Alla elever får inte det stöd som de önskar. I svensk politik har vi länge pratat om dessa utmaningar. Det är knappast någonting som är en nyhet med tanke på att vi har haft sjunkande kunskapsresultat ända , sett till de faktiska resultaten. Även om vi pratar om dessa frågor, även om hyllar oss för att vi har en stor samstämmighet inom politiken när det gäller att se och uppmärksamma problemen, har vi helt ärligt inte levererat. Vad är då nyckeln? Hur ska vi då höja kunskapsresultaten, framför allt i matematik? Bra lärare är självfallet det som är enskilt mest avgörande. Därför är Matematiklyftet och annat viktigt, men det spelar inte så stor roll om man inte får ordentlig undervisningstid med lärare. Undervisningstiden behöver utvidgas. Under sina började Alliansen att bygga ut matematikundervisningen när vi kunde identifiera att halkade efter när det gäller undervisningstiden. Vi utökade undervisningstiden i de lägsta åldrarna. Därefter har beslutat om att utöka undervisningstiden i både mellanstadiet och högstadiet och också finansierat det. kommer regeringen äntligen med förslag om utbyggnad i mellanstadiet, men högstadiet får fortfarande vänta. Vad är det som statsrådet väntar på? När får vi se statsrådet gå från ord till handling? 90 Utbildningsminister (MP): Om fjärrundervisningen vill jag bara till protokollet föra att jag anser att beskrivning är inkorrekt. Vi gick så långt som det var möjligt att gå med det beredningsunderlag som var framtaget av den föregående regeringen. Lagrådet ansåg att beredningstvånget inte var uppfyllt i den ganska svåra frågan om hur man arbetar med entreprenadfrågor. Vi hade absolut inte kunnat gå längre än det som lades fram inför . Till frågan som interpellationen handlar om. Vi utökar undervisningstiden i matematik enligt den plan som ursprungligen lades fram av den föregående regeringen. De elever som fick mer matematik i ettan börjar nu fyran och kommer då att få mer matematik. Vi för nu samtal om hur vi ska göra med kraven på utökad matematik också i högstadiet. Det som mitt svar handlade om och som jag också hör säga är att det gäller både undervisningstid och undervisningens kvalitet. studier av är väldigt tydliga i detta. Man ställer inte bara frågan till eleverna om hur många timmars undervisning de får utan också vilka typer av problem som de ställs inför i matematikundervisningen. sticker ut, och det är inte positivt. Det är en av förklaringarna till att vi inte får de goda resultat som vi behöver i matematik. Det är självklart att vi måste göra de investeringar som krävs för att matematiklärare ska kunna nå sin fulla potential och få de bästa förutsättningarna för sitt arbete. Mer undervisningstid är en del av detta, men det är inte det hela. Det handlar också om att man ska kunna utvecklas kollegialt i samverkan med andra, att den kompetens som finns inom den svenska lärarkåren ska spridas och att lärare ska få den tid som de behöver för att kunna förbereda sina lektioner och skapa kvalitet i undervisningen. presenterade regeringen en delredovisning av nationell samling. En del av de frågor som har diskuterats sedan Lärarlönelyftet presenterades är hur man ska minska lärares administrativa arbetstider och öka deras möjligheter att skapa kvalitet i sin undervisning. 91 (M): Fina ord i all ära, och det är få saker av det som presenteras på som jag har invändningar emot. Det är bra att det finns ambitioner för svensk skola och även hos den nuvarande regeringen att fortsätta att utveckla svensk skola. Min och uppfattning är att den ambitionsnivån behöver höjas. Det gäller både på vilket sätt regeringen väljer att arbeta och vilken tidshorisont som man talar om. Statsrådet återkommer till dessa utredningar och förslag som skjuts , och vi är nu snart halvvägs genom den här mandatperioden. Hur måste statsrådet bli omvald för att det ska bli en ordentlig leverans av saker och ting? Jag förstår att han gärna vill bli omvald, helst om. Den viljan tänker jag inte ta ifrån honom, men vi behöver höja ambitionsnivån när det gäller utvecklingstakten i svensk skola. Det duger inte att vänta. Varje enskilt år som regeringen inte genomför reformer om utökad matematikundervisning, trots att har beslutat om det, är det i matematik som fryser inne. Det är som hade behövts. Beträffande ambitioner och fina ord, hur långt sträcker sig statsrådets och regeringens ambitioner? Jag förstår att regeringen tycker att det är viktigt att vi har bra lärare. Jag tror inte att det finns någon företrädare i denna kammare eller någon annanstans i som tycker att vi skulle klara oss med sämre lärare eller som inte tycker att det behövs ännu bättre lärare för framtiden. Jag tolkar statsrådets svar så att man tänker följa upp den föreslagna utbyggnaden av matematikundervisningen som Alliansen fastlade och därefter har beslutat om med en majoritet i . Men är man villig att gå längre? Statsrådet målar upp en bild av att den bristande matematikundervisningen – i både tid och kvalitet – är ett problem som hämmar svenska elevers möjlighet att ta vara på sina chanser i livet. Hur långt är regeringen villig att gå? halkar efter, och då krävs det att man verkligen vågar prioritera. Det är klart att vi kan stå här och debattera, och det är många saker som vi kan vara överens om, men det krävs också att man går till handling. Alliansen är redo att göra det. är redo att göra det. I vår senaste skuggbudget sköt vi till miljarder för att just möjliggöra mer undervisningstid i matematik och i andra ämnen. Det vore väldigt välkommet om den nuvarande regeringen även tycker att det vore en god idé att tycka om förslag om utökad matematikundervisning. Ett löfte om det skulle sannerligen vara spännande för framtiden. 92 Utbildningsminister (MP): Det här är kanske inte ett omdöme som kommer att bära med den ära som jag vill iklä det, men, , du är just nu den bästa oppositionsföreträdare en utbildningsminister kan tänka sig. Det du säger är: Gör det ni säger att ni ska göra, gör det fortare och gör det mer! Och ja, det vill vi! Vi kämpar på för att göra precis de insatser som interpellationssvaret handlar om – både utöka undervisningstiden i matematik och säkerställa att vi har de metoder och verktyg som krävs för att lärarna ska kunna utvecklas av varandra. Det är inte fina ord att utöka undervisningstiden i mellanstadiet, vilket kommer att ske . Det är handling. Det kommer att märkas för mattelärarna och de elever som undervisas i matematik. frågar hur långt vi är beredda att gå. Vi vill utveckla permanenta fortbildningsinsatser i form av nationella skolutvecklingsprogram. Det innebär att Matematiklyftet, som i Alliansens tappning var en tillfällig satsning, nu är permanentad som en del av en nationell struktur och därmed kommer att fortsätta finnas. Vi säkerställer insatser för att lärare ska få mer tid för sitt uppdrag. De svåra prioriteringar som bland annat innebär ett minskat antal obligatoriska nationella prov och kommande digitalisering ger mer tid för lärare att förbereda lektioner. Vi gör också stora insatser för att höja lärares löner och på andra sätt öka attraktiviteten i läraryrket, så att fler vill bli lärare, vilket är själva grunden för att kunna utöka undervisningstiden. Ska vi utöka undervisningstiden måste vi ha lärare som kan undervisa under den tiden, och har vi en stor lärarbrist, inte minst i ämnet matematik. Det är mycket gott att som utbildningsminister ha en utbildningspolitisk debatt i den här kammaren som handlar om att man vill göra mer, göra saker snabbare och lägga mer pengar. Jag hade önskat att situationen sett ut så också tidigare. Vi har mötts då jag har kunnat konstatera att antalet pedagogiska medarbetare i svensk skola minskade ganska drastiskt under föregående regering. har vi i stället investerat, och det har vi uppenbarligen ett gott stöd för att göra. som har gått har vi återanställt. var det nästan 10 000 färre medarbetare i svensk skola än 2006, då alliansregeringen tillträdde. har det blivit 13 000 fler. Det ger såklart mer tid för lärarna att göra sitt jobb och mer tid för eleverna med deras lärare. 93 (M): Jag tackar statsrådet, men vill upplysa honom om att lärartätheten i var mer eller mindre under Alliansens vid regeringsmakten, vilket han egentligen är mycket väl medveten om. Det var positivt i vissa kommuner och negativt i andra kommuner, men det är inte sant att lärartätheten skulle ha minskat under Alliansens år. Antalet elever minskade, liksom antalet lärare, men lärartätheten var . Låt inte några andra uppfattningar få lura oss! Svensk politik har länge haft en hög svansföring i fråga om utbildningspolitik. Men med facit i hand får vi väl ändå lov att erkänna att vi kanske inte riktigt har klarat av att leverera på den nivå som vi har pratat, med tanke på att vi har haft skola och utbildning som en av de mest prioriterade frågorna i svensk politik , men de senaste 30–40 åren ändå haft sjunkande skolresultat. Det kan inte anses vara ett gott betyg för politiken överlag. Alliansregeringen genomförde massiva reformer under sina vid makten för att vända den utvecklingen. Jag hör att statsrådet hänvisar till mycket av det när han talar om den nu positiva utvecklingen i politiken. Utökad matematikundervisning, Matematiklyftet och andra saker är Alliansens politik. God politik ska fortsättas, så det är inga konstigheter med det. Men det var inte så att de reformerna var lätta att genomföra. Då gick kritiken i mycket ut på att vi gjorde för mycket för fort. Men ibland är det precis det som behövs. Vi skulle behöva göra mer och göra det snabbare. Jag önskar att även den nuvarande utbildningsministern får skäll för samma sak som den gamla fick, nämligen att han gjorde för mycket för fort, för det är det vi behöver. 94 Utbildningsminister (MP): Du hittar ingen kritik från mig mot de insatser som handlade om kollegialt lärande eller om att man skulle ha mer tid med eleverna. Min kritik riktades mot den mängd reformer som gjorde att lärarna fick mindre tid att vara med eleverna och behövde anpassa sig efter ständigt skiftande politiska direktiv. Jag är glad över att vi skiftat fokus i den svenska skoldebatten från betyg och andra frågor med liten effekt på resultaten till det som verkligen gör nytta, till exempel den kollegiala utvecklingen, undervisningstiden och hur vi investerar i enskilda ämnen. Lärartäthet är ett felaktigt begrepp om man ska mäta vilken tid lärarna har för att jobba med sina elever. Det tror jag att vet. När lärare ska ha tid att jobba med sina elever handlar det inte bara om hur många lärarkollegor man har. Det handlar också om skolbibliotekarien, elevhälsan och specialistkompetenserna, de som gör att jag som lärare får ägna mig åt mitt jobb. När de skärs bort minskar lärarens möjligheter att göra sitt jobb. Då får man göra fyra fem andra jobb och har ingen tid över till eleverna. Det var de medarbetarna som i stor utsträckning skars bort från svensk skola under den föregående regeringen. Det är tydligt i statistik att vi tillträdde i ett läge där nästan 10 000 färre jobbade i den svenska skolan jämfört med . På det sättet fick skolan betala för de fem jobbskatteavdrag som Alliansen genomförde. Det var er prioritering. har vi i stället investerat i skolan. Vi har investerat i att anställa nya medarbetare. jobbar det 13 000 fler människor i den svenska skolan än när jag tillträdde som utbildningsminister. Det innebär att eleverna får mer tid med sina lärare och att lärarna får mer tid att skapa kvalitet i sin undervisning. Det kommer också att höja kvaliteten på nästa mattelektion. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2015/16:613 om utökad undervisningstid i den svenska skolan 95 Utbildningsminister (MP): har frågat mig hur mycket längre svenska elever ska behöva vänta på att jag och regeringen ska agera i enlighet med beslut gällande att utöka undervisningstiden i skolan genom att göra förskoleklassen till en del av . Jag håller med om att det finns en bred uppslutning i svensk politik kring värdet av en skola som ger alla elever förutsättningar att få en bra start i livet. är det dock många elever som inte når målen för utbildningen i . Regeringens svar på denna utmaning är investeringar för att tidigt ge det stöd eleverna behöver, stärka läraryrkets attraktivitet och skapa en jämlik skola för alla elever. Regeringen anser även att utökad undervisningstid kan ge eleverna bättre förutsättningar att lyckas i skolan. Regeringen överlämnade därför propositionen Ytterligare undervisningstid i matematik till . I propositionen föreslås att den minsta totala undervisningstiden i matematik successivt utökas i årskurs 4–6 från nästkommande läsår i och motsvarande skolformer. Detta innebär också att den totala undervisningstiden utökas. Ytterligare undervisningstid för eleverna har även föreslagits av . Utredningen överlämnade sitt betänkande Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81) . Utredningen föreslår bland annat att förskoleklassen ska kvarstå som en egen skolform men bli obligatorisk, vilket innebär att skolplikten inträder . Betänkandet har remissbehandlats, och förslagen bereds inom . Regeringen har för avsikt att återkomma till oppositionen i frågan för att föra samtal om den fortsatta processen. Undervisningstiden har betydelse, men forskning pekar också på vikten av lärarens undervisningsskicklighet som den enskilt viktigaste faktorn för elevernas kunskapsinhämtning och resultat. Kvaliteten i undervisningen är alltså minst lika viktig som kvantiteten. Jag vill i sammanhanget lyfta fram utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti som lämnar sina förslag till regeringen .