prot · H309111 · 2016-05-25 00:00:00 — Det är också en säkerhetspolitisk signal där vi markerar en resurs som kan användas om det skulle behövas och om vi så beslutar. Alla dessa övningar skapar nätverk som i sin tur skapar handlingsfrihet att agera i en begynnande krissituation eller i en kris. Men syftena med dessa samarbeten är att vi inte ska hamna i den situationen. Övningarna ingår också i en strategi för att agera på ett tröskelhöjande sätt. Vi har en försvarsbudget på av bnp efter att den har tillförts ett antal miljarder. Jag som försvarsminister har att börja på den punkt som företrädaren har lämnat efter sig. Det är den position jag har att utgå från, och det är utifrån det vi arbetar för att förstärka den svenska militära förmågan. Det handlar om att leverera allt det vi har kommit överens om. Vi har redan en omfattande övningsverksamhet med andra länder, och många av dem är med i Nato. Detta är kopplat till olika byråkratiska regelverk, och det är ett rätt omfattande arbete att klara ut dem innan man kan genomföra en övning och avgränsa övningen med alla dess aspekter. Detta avtal är ett sätt att minska detta administrativa förarbete och underlätta det hela. Låt mig också anknyta till det vi har sagt i så många sammanhang om möjligheten att kunna ge och ta emot hjälp. Har detta en dramatisk effekt på det samlade säkerhetspolitiska läget? Jag har förstått att denna debatt har förts. Den säkerhetspolitiska analys som har gjorts i är mycket grundlig. Försvarsberedningen var ett forum där samtliga partier deltog. Det var inget dåligt arbete som genomfördes där, även om det inte var ett helt enkelt jobb att bli överens om den säkerhetspolitiska analysen. Men efter det som skedde i blev vi överens. Denna plattform är alltså väl genomarbetad, och vi lade ihop ett pussel där vi var överens om samtliga bi- och multilaterala samarbeten. Vi var överens om den transatlantiska länken, och vi var överens om Natos partnerskap. Vi var också med bred majoritet överens om att vi skulle gå vidare med värdlandsavtalet. har ett värdlandsavtal. Vi gick in i denna process tillsammans med . Avsikten var att vi skulle genomföra detta parallellt, och vi har vår del kvar i det som ska avslutas . I har detta inte uppfattats på det sätt som man ger uttryck för i vissa inlägg i denna kammare. Där har det inte alls varit samma dramatik. I har inte heller de farhågor som har uttryckts här i kammaren om alla negativa konsekvenser som skulle kunna uppstå besannats. har alltså inte den dramatiska effekt och innebörd som man här försöker påstå. Att sluta ett värdlandsavtal innebär inte att ett land ändrar sin grundläggande säkerhetspolitiska doktrin. Om ett land ändrar sin säkerhetspolitiska grunddoktrin – i vårt fall att vi skulle frångå den militära alliansfriheten eller att skulle frångå den militära alliansfriheten – skulle man kunna föra en diskussion om att det händer saker och ting på ett mer omfattande sätt. Ett sådant resonemang förs i boken av ett eventuellt finskt Natomedlemskap. Låt mig understryka att det inte handlar om värdlandsavtal, för det har redan och där har inte alla dessa saker inträffat. Angående om skulle ta steget och bestämma sig för ett Natomedlemskap står det på s. 53: ”Den geopolitiska förändringen skulle vara alltför stor för att ska kunna ignorera den. De finsk-ryska relationerna skulle ta skada och den politiska reaktionen skulle bli skarp och sannolikt också ’personlig’, liksom när ett ryskt stridsflygplan sköts ner av det turkiska luftförsvaret i anknytning till konflikten i . Den oväntade och opåkallade gränskränkningen i norra är ett exempel på benägenhet att skapa problem, sedan dra maximal nytta av situationen och erbjuda sig att hantera problemet utan att nödvändigtvis lösa det. kan också reagera genom att öka trycket på gränsen mot . Ett försök att politiskt aktivera de etniska ryssar som bor i kan också komma att övervägas. Stämningen under anslutningsprocessen skulle bli förgiftad och handeln skulle lida stort, i linje med vad som sker i tvisten mellan och . Den interna utvidgningsdebatten skulle ske mot bakgrund av att den traditionella bilaterala agendan hamnar i oordning.” Det är vad man skriver utifrån den finska analysen. Det är den tydligaste analys som har gjorts om en förändrad säkerhetspolitisk doktrin och vad det skulle kunna innebära för ett land. I har vi inte gjort denna typ av bedömningar och analyser. När det gäller den analys som pågår under ledning har vi till och med sagt att den militära alliansfriheten är den säkerhetspolitiska grunden för detta utredningsarbete. Han tittar dock på möjligheten och effekten av att utveckla alla våra samarbeten. Det ska bli intressant att se hur det ser ut när den redovisas. Med anledning av hur debatten ibland förs i kammaren och de tvärsäkra konstateranden om vad som händer om vi genomför värdlandsavtalet tycker jag att det är viktigt att peka på att denna typ av analyser också finns och ger en annan dimension. Jag tror inte att vi med värdlandsavtalet kommer att uppleva något av det som redovisas här från olika håll. När det gäller värdlandsavtalet står jag tydligt och entydigt fast vid att det har varit många påståenden i debatten som inte har varit rimliga, inte har stämt och varit felaktiga. har jag också funderat på om det finns desinformativa insatser i detta sammanhang. Kärnvapen har diskuterats här . Det har ibland nästan tyckts som om vi skulle få det utplacerat med omedelbar verkan. Kärnvapen ska inte och får inte placeras i . Det har varit en mycket långsiktig linje i svensk politik. De får inte medföras av gästande förband. Det har klargjorts i många internationella sammanhang, och vi har skrivit på icke-spridningsavtalet. Sedan icke-spridningsavtalet skrevs på har jag uppfattat att alla reger-ingar har följt icke-spridningsavtalets intentioner. Den debatt som förs om att vi riskerar att få kärnvapen på svenskt territorium är både felaktig och överdriven. Om man tittar i propositionen ser man att detta också berörs på s. 32, där det redogörs för detta och den svenska ståndpunkten. Avtalet om värdlandsstöd har inte att göra med utplacering av kärnvapen. Det är viktigt, precis som en del andra har sagt, att återigen tala om det. Vi ska inte ha den typen av sneddebatt som inte stämmer. Det är inte heller korrekt att ge någon sorts bild av att värdlandsavtalet ändrar svensk överhöghet och sätter svensk lag, svenska regelverk eller suverän bestämmanderätt ur spel. Natos doktriner har inte i någon mening högre värde än svenska regelverk. Avtalet ger inte Nato rätt att på egen hand verka på svenskt territorium. Det kommer inte in några uniformspersedlar, fordon, stövlar eller annat på svenskt territorium med mindre än en svensk inbjudan. Det är inte så att de inbjudningarna är någon sorts papper som bara cirkulerar mellan Försvarsmakten och och rutinmässigt hanteras. Här analyseras naturligtvis varenda övning och aktivitet som ska genomföras. Det är långsiktiga processer, där man diskuterar mycket nogsamt hur sådant ska utformas och i vilket syfte. Det är inte fråga om att den ena pressar på någonting på någon annan. Här tittar man på och förbereder den typen av aktiviteter gemensamt. Det är övningsverksamhet som man avgränsar tidsbestämt och också i område, omfattning och inriktning. Det är vad det handlar om. Då tycker jag att vi måste vara tydliga på den biten så att man inte tror att det handlar om att det kommer att bli permanenta Natobaser i . Vi har inte några sådana i , och det kommer inte att bli några. Det är inte heller vad avtalet handlar om för svensk del. Jag kan inte se att det ändrar den svenska grundpositionen när det gäller förhållandet till Nato eller säkerhetspolitiskt. Vi kommer även fortsättningsvis att vara militärt alliansfria. Grundfrågan i ett Natomedlemskap, den mest avgörande kärnan i sammanhanget, är de kollektiva försvarsförpliktelserna som bygger på en gemensam försvarsplanering. Det är enligt artikel 5 i Washingtonfördraget. Är man inte medlem i Nato omfattas man inte av detta. Det är där själva kärnan i alltihop sitter. Det går inte att ha artikel 5 till 3 ½ procent, , eller . Antingen har man den eller så har man den inte. Så enkelt är det. Det måste man ta till sig. Den glidande debatten om det ena och det andra anser inte jag är relevant i sammanhanget. Allt som gäller enligt värdlandsavtalet bygger på frivillighet från bägge parter som är inblandade. Man kommer i varje läge överens om hur det ska tillämpas. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Försvarsministern har talat och var uppsatt . Det är ett hundraprocentigt överskridande av angivna tiden. Jag vill bara påpeka detta.) Jag ska tala lite till. Jag tycker att det är så viktigt. Jag ber om ursäkt för detta, men så är det. Det vi nu gör är att vi ökar vår militära förmåga. Vi fördjupar samarbetet med våra partner. är en pusselbit i den samlade strategin. Det är en åtgärd bland flera. Det är inte den slutgiltiga åtgärden. Det är en bland flera i en mängd aktiviteter för att skapa en försvars- och säkerhetspolitik som passar . Sedan kan man diskutera hur det var 1968, 1972 och 1985 och vad man gjorde då. Det har jag inga synpunkter på eller invändningar mot. Man gjorde förmodligen det bästa av situationen i det läget. Men detta är vad vi gör . Det bygger på en försvarsberedning och ett brett förankrat inriktningsbeslut. Det är där jag hämtar eventuell auktoritet och eventuell plattform för ett riksdagsbeslut och inte i olika uttalanden som görs i andra sammanhang. Militär alliansfrihet är grunden för detta. Men vi jobbar med samarbeten tillsammans med andra för att skapa säkerhet i den tid vi nu lever i. 63 HANS (M) replik: Vi får hälsa försvarsministern varmt välkommen till kammaren. då det är regeringsombildning och försvarsministern uppenbarligen har kvar sin statsrådspost kan det möjligtvis motivera detta ordfyrverkeri som vi precis fick avnjuta. Av de begärda blev det av blandade argument. Precis som sas är Försvarsberedningens senaste rapport själva grunden för detta. Det var åtta partier, samtliga av partier, som var överens om att vi skyndsamt skulle försöka få ett värdlandsavtal på plats. Det fanns ingen avvikande uppfattning. har jag blivit kontaktad av rätt många diplomater och även företrädare för utländska parlament som undrar: Vad händer nu med värdlandsavtalet? De har följt alla dessa rätt märkliga konstitutionella turerna. tycks det inte bli en vilandeförklaring. Man får notera att det är tack vare Alliansen som värdlandsavtalet kommer att kunna bifallas i kammaren . Det är för att , , och Liberalerna enhälligt med sina riksdagsgrupper står upp bakom detta som avtalet går igenom. På andra sidan kommer att rösta emot. Det budgetsamverkande partiet med regeringen och försvarsminister , , tänker rösta emot. Delar av – jag räknar åtminstone till fem ledamöter av 25 – är i grunden emot, det vill säga av deras riksdagsgrupp. Uppenbarligen är hela den socialdemokratiska riksdagsgruppen för, även om vi hört att det finns ett antal större distrikt som uttalar sig emot. Detta måste man fundera igenom. Jag skulle vilja höra hur försvarsministern reflekterar kring det. Underlaget från regeringssidan bakom den proposition som har lagts fram är eroderande och rätt svagt. Finns det någon kommentar till det? Från en enig försvarsberedning är det nu tack vare Alliansen som värdlandsavtalet går igenom i riksdag. 64 Försvarsminister (S) replik: tror jag att samtliga röster från dem som trycker på ja-knappen till värdlandsavtalet är lika mycket värda. Rösttyngden hos de miljöpartister och socialdemokrater som röstar för detta är exakt samma som för Alliansens ledamöter i sammanhanget. var emot detta från början. När det gäller vårt samarbete i budgetfrågor vet jag inte om man ens i sin mest långsökta värld kan koppla ihop detta med värdlandsavtalet. Jag bygger mitt agerande på den fempartiöverenskommelse som vi har gjort i Försvarsberedningen. Det är utifrån det som vi levererar. Det är därför som det ligger en proposition här. Det hade kanske funnits anledning för att ironisera, försöka ge någon sorts bild av splittring och peka på en svag regering som det inte hade legat en proposition på bordet och vi nu inte är på väg att försöka besluta om detta . Då hade det varit relevant. Men i ett läge där vi står i ett slutskede och det ska igenom är det inte särskilt relevant kritik. Det får jag mer hänföra till att man ska göra lite politisk propaganda. Det är bra både för och för våra samarbeten. 65 HANS (M) replik: Med 22 minuters talartid i sitt anförande kan man möjligen dra sig till minnes orden om politisk propaganda. finns en debattartikel i skriven av ett antal miljöpartistiska ledamöter. De argumenterar emot värdlandsavtalet, de skulle vilja vilandeförklara det och de är i grunden väldigt kritiska. De anför argument som att ”avtalet har framställts som närmast en teknikalitet” och att det finns ”olösta frågor”. Vidare säger man att det ”öppnar också för hemliga följdavtal”, och man skriver om Natobaser. Det riskerar också att få svåra säkerhetspolitiska konsekvenser, menar man, och avslutar med att det handlar om ett monumentalt demokratiskt underskott. I debatten har försvarsministern sagt: ”När jag ser alla felaktiga påståenden i detta ärende så undrar jag: I vems intresse ligger denna ständiga felinformation?” I grunden tycker jag att denna utgångspunkt är bra. Jag delar synen att det finns felaktig information och att man verkligen kan fundera på i vems intresse den ligger. Skulle försvarsministern med denna utgångspunkt vilja reflektera över vad miljöpartister, som utgör regeringsunderlaget, egentligen har skrivit i debattartikeln? Tycker försvarsministern att det är relevanta argument som har framförts av dem som utgör denna relativt svaga regerings ännu svagare parlamentariska underlag? 66 Försvarsminister (S) replik: Jag kan bara konstatera att Alliansen har en ännu svagare position i än vad vårt samlade underlag har när det gäller att få igenom exempelvis budgetar. Det finns ingen anledning att försöka ge en bild av att man från sida har muskler som man saknar. Jag har inte läst artikeln. Egentligen tycker jag att den relevanta ingången i diskussionen är denna: Föreligger det en proposition som förmodligen kommer att anta, eller gör det inte det? Min bedömning är att det föreligger en proposition som förmodligen kommer att anta. Det är det jag tycker är det viktiga perspektivet. Det är det som är styrkebeviset för . Sedan kan vi naturligtvis diskutera olika riksdagsledamöter och partitillhörigheter och vem som har sagt vad i olika sammanhang. Jag kan inte rå över alla saker. Det jag har sagt tidigare om alla inslag i debatten är någonting jag står för, men jag kan inte gå in och recensera en artikel som jag inte ens har tagit del av. Jag förväntar mig ett beslut ; jag utgår från att det blir så. Om det inte blir så kommer vi tillbaka till det i ett senare skede. Det är det som är det viktiga för . Om det sedan är några som hade förväntats rösta på ett annat sätt och som inte har gjort det är inte detta det breda perspektiv som styr vår relation till omvärlden. Det är inte det som är den säkerhetspolitiska signalen. 67 (SD) replik: Försvarsministern bedyrar i anförandet att avtalet inte är ett första steg till ett medlemskap i . I gårdagens kunde vi på debattsidan läsa: ”Borgarna hävdar att värdlandsavtalet är ett första steg in i Nato, vilket det inte är.” Borgarna säger alltså tvärtemot vad försvarsministern säger, och vi delar den meningen. Också vi menar att detta är ett första steg. Hur kan det komma sig att två partier – regeringspartierna – är av en så vitt skild annan åsikt än övriga partier om vad det här egentligen innebär? Försvarsministern säger vidare att han tror att de scenarier som har målats upp här i kammaren inte kommer att äga rum. Tro kan man göra i kyrkan, men när man ska fatta tunga och viktiga säkerhetspolitiska beslut vore det bra om man någorlunda vet vad de leder till. Kan det bero på att man inte har gjort någon konsekvensutvärdering eller analys av vad avtalet innebär? Och varför har man inte gjort det? Man måste förstå att de beslut vi fattar här – oavsett om det är säkerhetspolitiska beslut eller beslut i andra frågor – får konsekvenser. Vilka är då dessa konsekvenser? Det vet vi inte, för man har inte gjort någon ordentlig analys. Jag förstår att borgarna inte gjorde det när de undertecknade avtalet; de är ju starka anhängare av att gå in i Nato fullt ut. De kanske därför inte bryr sig om de konsekvenser som avtalet kan innebära. Men jag förstår inte att Socialdemokraterna, som fick avtalet i knät, inte gör en ordentlig analys innan de går vidare och skriver en proposition och lämnar den till . Försvarsministern säger att detta är ett sätt att förebygga och förhindra konflikter. På vilket vis är detta avtal ett sätt att förebygga och förhindra konflikter? Avtalet gäller inte bara i fredstid utan även i konflikttid. Tror inte försvarsministern att Natobaser och Natotrupper kommer att utgöra ett hot mot ? 68 Försvarsminister (S) replik: Vad vet om diskussionerna i Försvarsberedningen? var representerade även där. Där gjordes en samlad analys av en lång rad olika samarbeten, och där var värdlandsavtalet en del i sammanhanget. Det gällde frågan om att alla dessa åtgärder sammanlagt bidrar till att skapa en stabilare situation i vår del av . När det gäller värdlandsavtalet bygger du, , in en väldig dramatik i det. Jag ser det inte på samma sätt. Vi har ett omfattande samarbete med övningar och kommer att ha det även . Det vi gör nu underlättar administrativt. I fråga om att ge och ta emot stöd i en krissituation gör vi det nu inom ramen för 42.7 i Lissabonfördraget i förhållande till . Tycker att det är fel? Jag anser att detta är ett avtal som skapar fler handlingsmöjligheter för oss om något skulle inträffa. Däremot menar jag att den eventuellt problematiska situationen i vårt område skulle inträffa om vi väljer att förändra vår grundläggande säkerhetspolitiska hållning, det vill säga bestämma oss för att bli medlem i Nato. Då blir det en helt annan diskussion. har redan detta värdlandsavtal, och dessa scenarier som bland andra målar upp har icke inträffat i . Där ser man inte värdlandsavtalet på detta sätt. Vi har där en praktisk realitet att analysera och värdera. Jag läste i mitt anförande upp ett avsnitt ur den finländska rapporten och analysen av ett eventuellt finskt Natomedlemskap. Jag kan bara konstatera vad som står där och att det har en helt annan dimension än vad som sägs här om vad ett värdlandsavtal skulle innebära. 69 (SD) replik: Försvarsministern får gärna reta mig, men det finska värdlandsavtalet är väl inte en direkt kopia av det svenska, eller tvärtom. De skiljer sig åt. Försvarsministern får gärna upplysa mig om jag har fel. Vi har haft en geopolitisk balans, en stabilitet, i detta område. Menar försvarsministern att detta inte kommer att rubbas av att vi upplåter vårt territorium till att upprätta Natobaser eller att vi har Natotrupper på svenskt territorium? Skulle det inte påverka den geopolitiska stabilitet som funnits i vårt närområde? Menar försvarsministern att det inte kommer att påverka över huvud taget? Det kommer alltså inga reaktioner från andra länder mot att Nato börjar närma sig dem och att vi upplåter mark? Vi talar inte bara om fredstid. Det är en sak att samöva i fredstid. Men handlar det även om ett läge där det blir mörkare, där vi kommer i skymningsläge och kanske hamnar i en konfliktsituation. Menar försvarsministern att detta inte förändrar den geopolitiska stabiliteten i vårt närområde eller att inte utsätts för ett hot? Jag vet inte om försvarsministern var i kammaren tidigare när jag talade och då ställde några frågor. Kommer försvarsministern att kunna stå för sin sak och säga att vi inte tycker att det är läge för det om Nato befinner sig i en konfliktsituation och begär att få upprätta baser här? Eller kommer han att vika sig? Om han viker sig och det upprättas baser här: Tror försvarsministern att en angripande part då kommer att säga att man inte kommer att slå mot och de Natobaser som finns här för att vi är alliansfria? Försvarsministern har sagt att det är viktigt att behålla alliansfriheten, och den åsikten delar jag. Men menar försvarsministern att angripande länder kommer att säga att de inte slår mot för att vi är alliansfria och låter Natobaserna vara? Delar inte försvarsministern min uppfattning att dessa Natobaser också kommer att slås ut? Då har vi ett krig på svenskt territorium, och det drabbar svenska folket. 70 Försvarsminister (S) replik: Ingen kan nog med kristallkulans säkerhet säga vad man exakt gör i ett skymningsläge eller en krissituation. Jag tror att varken eller jag kan säga det. Det gäller oavsett om vi har ett värdlandsavtal eller inte. Sådana kravbilder kan komma även utan värdlandsstödsavtal. Vad vi gör i en sådan situation beror alldeles på hur det hela sker i förhållande till vad vi betraktar som viktig svensk säkerhet. Jag står på den grund som Försvarsberedningen hade, nämligen att det är mycket osannolikt att ett land drabbas om det blir en konfliktsituation i vår del av . Delar den uppfattningen? Om man anser att det är fler än ett land som drabbas kan det vara klokt att ha samarbeten mellan olika länder även under fredstida förhållanden. Då kan det också vara klokt att ha den här delen, eftersom vi har pågående övningsverksamhet och framtida övningsverksamhet som kommer att pågå. Vad att ge och ta emot i en krissituation faktiskt är vet man inte riktigt förrän man är där. Det som vi gjorde i förhållande till är det mest praktiska utslag vi kan tala om , för där har vi i alla fall ett konkret exempel. Vad det här sedan innebär i en civil eller militär kris i förhållande till det avtalet vet vi först när vi är där. För del handlar det här alltså om att skapa handlingsfrihet inför ett kommande läge. Sedan måste en regering också besitta integritet och se till grundläggande intressen i en sådan här krissituation. Men det handlar också om att värdera läget i förhållande till andra länder. Jag tror inte att det går att hantera situationen om man ser det här strikt isolationistiskt. Så var det inte heller under . 71 (L) replik: Under sitt anförande sa försvarsministern: Jag måste börja gräva där min företrädare stod. Han pekade på att av bnp nu är avdelade för det militära försvaret. Med det försvarsbeslut som är ansvarig för menar dock att vi faller i försvarsanslag , och i mina ögon synes det inte som om utvecklingen går åt rätt håll. Emellertid har jag en fråga till försvarsministern. uttalade förutvarande överbefälhavaren generalen att han hade förmågan att försvara vårt land mot ett anfall i en riktning . Förutsatt att han fick mer pengar 2015 skulle han klara av detta 2019. Efter detta uttalande har accelererat sin upprustning år för år. Delar försvarsministern den förutvarande överbefälhavarens bedömning? Om så är fallet, vilka säkerhetspolitiska slutsatser är han beredd att dra av det? 72 Försvarsminister (S) replik: När det gäller andel av bnp finns det också en relation i andel av bnp som är i förhållande till ekonomisk tillväxt. Hur en sådan här siffra ser ut beror alltså på hur den samlade ekonomin utvecklas. Vad jag vill koncentrera mig på nu är att försöka leverera för de här pengarna som har tillfört, de här 10,2 miljarderna plus de 5,5 miljarder som ligger kvar . Det är det som är mitt fokus, och det är en oerhörd utmaning att genomföra det, för det handlar om materielsystem, övningar och en lång rad olika åtgärder som ska effektueras. Det har vi nu börjat med. Jag kan konstatera att jag uppskattar den 70‑procentiga majoritet som finns i . När det gäller scenarier – , en riktning och så vidare – kan man måla upp många sådana för hur en eventuell konflikt kan se ut. Den konflikt som resonerar kring var mycket koncentrerad till ett ställe och med en stor vapen- och högteknologisk insats. Det är inte säkert ett scenario kommer att se ut på det sättet.