prot · H40919 · 2016-10-21 00:00:00 — Med auktionens nuvarande upplägg, som av allt att döma kommer att bli sjösatt, finns det risk att det blir oerhört begränsad konkurrens inom det nya 5G-nätet just på landsbygden. I stora delar av landet utanför storstäderna finns det risk att det blir i princip en enda aktör som tillhandahåller 5G-uppkoppling. Detta eftersom det bara är en aktör som kommer att beläggas med tekniskt krav och det är få aktörer som kommer att kunna agera inom detta frekvensspektrum. Det finns såklart risk att det skapar en oligopolsituation utanför städerna och att det i princip per automatik driver upp kostnaderna eftersom man i brist på konkurrens har möjlighet att ta ut ett högre pris för en tjänst när det inte finns lika många som tävlar om att erbjuda samma tjänst. diskuterar man visserligen också 800-megahertzbandet och andra band som finns i anslutning till detta för att eventuellt kunna använda dem i liknande syfte. Men 700-megahertzbandet är en oerhört viktig beståndsdel i detta, och då måste man ta sådant här i beaktande. Jag förstår att statsrådet inte vill ingripa i myndighetsutövning i onödan, men det finns möjligheter att ställa tydligare krav på bra konkurrens på telekommarknaden än vad som finns . Min fråga är om statsrådet är villig att göra detta. 58 Statsrådet (MP): Ja, konkurrensen inom det här området är naturligtvis också en viktig fråga. Som säkert känner till har det framför allt från Tele 2 kommit kritik mot Post- och planerade auktionsförfarande – att det är för få enheter. Förklaringen är väl delvis det som vi just har talat om: Man har avsatt en del av bandet till blåljusmyndigheterna, och det gör att det resterande är lite mindre än det annars hade varit. Det hade kanske varit mer naturligt att ha tre områden. Frågan om konkurrensen är viktig och intressant. Det är viktigt att det inte blir monopol, men jag tror att det är nästan ofrånkomligt att vi har en oligopolmarknad på det här området. Man kan inte räkna med att det finns vare sig frekvensutrymme för eller investeringsvilja hos så många aktörer att man kommer bort från en oligopolsituation, utan där sitter vi nog fast. Vi vill inte hamna i en monopolsituation nu när vi inte längre har en statlig myndighet som sköter telekommunikationerna, som vi hade . Vi har gått över till en konkurrenssituation, och då bör konkurrensen säkerställas. Men jag har stort förtroende för att har det här framför ögonen och vet hur marknaden fungerar. Myndigheten har omfattande expertkunskap, och jag litar på den. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2016/17:17 om dataroaming inom EU 59 Statsrådet (MP): Riksdagsledamot har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit och tänker vidta för att säkerställa att hanteringen av grossistpriser för dataroaming inom Europeiska unionen blir rättvis och främjar god konkurrens på unionens inre marknad samt inte drabbar svenska konsumenter ekonomiskt. Låt mig först säga att och jag är överens om att det är viktigt att konsumenter ska känna sig trygga med att använda sin mobiltelefon när de reser inom EU utan att vara oroliga för att få en jätteräkning när de kommer hem. Det är viktigt inte bara för den enskilde konsumenten utan även för digitaliseringen och förverkligandet av EU:s digitala inre marknad. Då är det viktigt att avskaffandet av tilläggsavgifter på slutkundsnivå, det som populärt kallas roam like at home, genomförs på ett hållbart sätt som inte skadar konkurrensen. Det var därför regeringen i förhandlingarna om den så kallade TSM-förordningen, som ligger till grund för det förslag som förhandlas, drev igenom att också grossistavgifterna behöver sänkas ytterligare. Det är tack vare regeringens och andra likasinnade medlemsstaters arbete som vi över huvud taget förhandlar om grossistavgifter i rådet . Det är komplicerade förhandlingar med starka intressen. Jag och regeringen driver på för att de så kallade avgiftstaken, det vill säga de maxavgifter som operatörer får ta ut av sina konkurrenter för att koppla upp deras abonnenter, ska vara så låga och kostnadsorienterade som möjligt. Detta för att möjliggöra ett hållbart avskaffande av tilläggsavgifter för roaming. Om grossistavgifterna blir för höga finns det nämligen en risk för att svenska operatörer inte får kostnadstäckning för de avgifter de behöver betala till operatörer i andra länder när deras abonnenter kopplar upp sig utomlands. Det i sin tur kan leda till högre priser i , vilket vore olyckligt om de länder som kommit längst vad gäller digitalisering och dataanvändning skulle bromsas av för höga grossistavgifter. Jag och regeringen har tillsammans med elva andra medlemsstater skrivit ett brev till kommissionen i vilket vi framför dessa argument. Vi kommer också att fortsätta att argumentera för och driva på för lägre grossistavgifter i rådet och i andra kanaler så att vi ska kunna ha låga roamingavgifter . 60 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det här är en fråga som jag tror att alla i kammaren är rörande överens om är viktig. EU:s digitala inre marknad är en strategi som jag tror är en av de mest framgångsrika, också med tanke på att det gungar i en del andra frågor inom Europeiska unionen. Därför är detta också ett viktigt exempel på hur bra det kan bli när man hjälps åt att dra tillsammans åt rätt håll. Som statsrådet redogör för finns det ju olika uppfattningar kring hur grossistpriser ska regleras, och det är klart att det också finns lite olika nationella intressen i detta. Jag undrar dock om statsrådet, som ju ändå har en hel del erfarenhet av det europeiska samarbetet, gör bedömningen att det är framkomligt och att det finns en potential i frågan så att vi kommer fram i den riktning som vi ändå har utstakat, eller om han bedömer att det finns en risk att vi får en för negativ lösning på reglering av grossistpriser. Finns det en framkomlig väg här, eller ska vi förbereda oss på att hitta andra lösningar för att hålla de svenska teleabonnemangskostnaderna nere? Är det så att man inte lyckas reglera grossistpriserna på ett fördelaktigt sätt kommer det alltså inte bara att gå ut över dem som reser mycket, utan det kommer även att gå ut över kostnaderna för telekommunikationstjänster generellt på den svenska marknaden, eftersom det med befintlig reglering blir svårt för telekomoperatörerna att bara avgiftsbelägga dem som reser mycket. Det är ju det som hela frågan om roamingbegränsning handlar om. Det gör att det kan uppstå en överföring av kostnader till konsumenter som kanske inte reser alls, och det blir såklart inte heller bra. Frågan är alltså om statsrådet tror att det finns en framkomlig väg här och om ni kan ro frågan hela vägen hem. Jag undrar också vilka samarbetspartner i detta som regeringen har identifierat inom det europeiska samarbetet, vilka övriga stater man har en samsyn och krokar arm med och bedömer kan vara till stöd och hjälp. Det varierar lite grann beroende på vem man frågar vilka det är som stöttar den svenska linjen. Gör statsrådet bedömningen att det är fler och fler som ansluter sig till den linjen, eller blir det färre och färre som håller samma linje som har haft så här långt? 61 Statsrådet (MP): Tack för frågan! Jag tycker nog att det finns en väldigt enkel och grundläggande konflikt i diskussionen om roaming inom EU. Den konflikten står mellan dem som använder mycket roaming i andra länder, och därmed vill ha låga avgifter och låga grossistavgifter, och dem som får in turister och andra från andra delar av och därför ser det här utifrån ett inkomstperspektiv: Sänker man avgifterna blir det mindre inkomster till deras företag. Konflikten inom EU handlar alltså väldigt mycket om vilka nationella intressen man har. Tillhör man dem som betalar, eller tillhör man dem som tar inkomsterna av det här? Det är där skillnaderna ligger egentligen. Detta betyder i praktiken att det ganska mycket är en nord–syd-konflikt, där länderna i södra är de som, om man sänker roaming- och grossistavgifterna, får mindre inkomster, medan länderna i norra är de som får sänkta kostnader. Det är deras företag som tjänar på det här om man lyckas få till en förändring. Ska vi då hitta likasinnade länder är det länderna i norra , till exempel , , och en del andra, som drar lite grann åt samma håll som vi, medan och kanske drar åt andra hållet. Det här är en fråga där vi tror att vi har möjligheter att komma fram, men det är egentligen flera olika regleringar som påverkar och styr frågan i grunden. För svensk del har vi i stor utsträckning haft kommissionen på vår sida. Det här handlar ju om att öka utbytet mellan länderna och gynna resande. Det ska funka ungefär som hemma, och det är bland annat därför begreppet ”roam like at home” har kommit upp från kommissionens ordförande. Det finns även andra förslag som drar lite åt samma håll men som ligger inom andra delar av telekommunikationsområdet, till exempel wifi-förslaget som innebär att man skulle använda europeiska resurser för att betala wifi på centrala ställen runt om i länderna. Vi har kanske inte drivit det från svensk sida, men det finns ett stort intresse hos en hel del andra länder att komma fram till att EU ska betala möjligheten för framför allt deras invånare att ha internetuppkoppling. Även om man kanske inte har det i sitt hem kan man få det centralt i byn, samhället eller staden. Ett sådant förslag berör ju även turister. 62 (M): Statsrådet har såklart rätt i sin problembeskrivning, och innan man drabbas av alltför stor förståelse för de länder som upplever att de förlorar mycket på detta ska man känna till att marginalkostnaderna i systemet för att tillåta en sådan här uppkoppling, överföring av data eller telefon ju i princip är noll. Det är mycket små marginalkostnader för den operatör som tillhandahåller en sådan här tjänst, men man kan dra in ganska mycket pengar på det. Det är klart att det rör sig om ett inkomstbortfall, men det är ju inte så att man inte får täckning för de kostnader man har. Som det har varit har man kanske haft en orimlig subvention av vissa länders telekomsystem, eftersom man har kunnat dra in så mycket pengar i betalning för någonting som egentligen inte kostar så mycket att tillhandahålla. Detta är en grundförutsättning som jag tycker att man borde ha i bakhuvudet, och det är jag övertygad om att statsrådet också har. Det statsrådet nämner om olika förslag kring wifi är såklart också väldigt intressant, även om jag själv inte riktigt är övertygad om att det är en av de bästa och mest framkomliga vägarna. Risken när man gör det i alltför stor utsträckning är nämligen att inte bara turister utan också inhemska konsumenter väljer att använda sig av den sortens uppkoppling i stället för vanlig mobiluppkoppling. Om detta skulle ske i alltför stor utsträckning i , vilket det bland annat finns planer på från statsrådets partikamrater i på andra sidan vattnet, riskerar det att innebära ett dränage av intäkter som i stor utsträckning används av telekomföretagen för att bygga ut täckning av mobiltelefoni på landsbygden. Detta gör att ett projekt som betalas med skattepengar i riskerar att tarva ännu mer skattepengar i stora delar av landet eftersom telekomföretagen inte kan använda intäkter från storstaden för att finansiera utbyggnad på landsbygden. Av detta blir två fel som absolut inte summerar till ett rätt. Jag tror att man ska vara väldig försiktig med den här formen av diskussioner på europeisk nivå, och jag vill möjligen skicka med till statsrådet att om detta sker utifrån ett EU-perspektiv får det såklart samma negativa konsekvenser för telekommarknadens funktionssätt och utbyggnaden av telekommunikationer på landsbygden där som det får i om finansierar kalaset. Detta är någonting som jag önskar att statsrådet tar med sig och också begrundar och kanske till och med bistår mig i min uppfattning om han är på det humöret. 63 Statsrådet (MP): Jag tog upp frågan kring wifi och förslag inte för att jag tycker att det är lösningen för telekommarknaden utan för att visa att det här är ett område där det finns många olika aspekter och förslag som ligger i luften och diskuteras. Jag är själv inte säker på att jag tycker att det här totalt sett är någon långsiktigt bra lösning, vilket jag tror att jag sa. Men det är ändå någonting som diskuteras, och jag tror att vi kommer att få se åtminstone i en del länder att det blir vanligt med gemensamma wifi-lösningar från offentlig sida snarare än att man använder marknaden. Hur detta slår får vi se. Men det är en intressant utveckling vi ser just . Från svensk sida måste vi ha inriktningen att detta ska bli en gemensam, fungerande marknad över hela och att man inte ska ta ut överpriser av turister eller andra som reser inom EU. Jag kan hålla med om att det i många fall är begränsade extrakostnader som tillkommer för roamingen, men i de fall där turismen är stor är också kraven från turister och andra som reser ganska höga. De är vana hemifrån vid att ha tillgång till internet , och det ska vara bra uppkopplingar. I flera länder har man inte en lika stark utbyggnad av telekommunikation som vi har i exempelvis . Om man då i de mottagande länderna får krav på sig att bygga ut nätet särskilt i de områden där det är turism men inte för den egna befolkningen är det klart att det kan bli en politisk stridsfråga. Det handlar också om kostnader för dessa länder, även om de har stora intäkter av turismen. 64 (M): Jag tror att jag och statsrådet är överens. Som tillägg till det sista som statsrådet sa kan man väl lägga att just intäkterna från turismen under alla omständigheter vida överstiger kostnaderna för telekommunikationsutrustning och täckning i dessa områden, för att inte tala om kapaciteten. Även om jag och statsrådet är överens ska det för dem som lyssnar på debatten tilläggas att man alltså under alla omständigheter kommer att tjäna pengar på detta som tillhandahållare av kommunikationsinfrastruktur. Frågan är bara hur mycket pengar man ska tjäna. Det är väl egentligen detta som diskussionen i förlängningen gäller. Debatten präglas av stort samförstånd. Med detta tillägg vill jag tacka statsrådet för debatten. Detta är första gången vi möts i kammaren, men det kommer definitivt inte att bli den sista. 65 Statsrådet (MP): Jag får säga tack detsamma! Jag tycker att det var viktiga frågor som tog upp, både om dataroaming och om 700-bandet. Jag ser fram emot framtida diskussioner inom området. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:66 Statliga verk och myndigheter som stoppar bostäder av (C) till statsrådet (MP) 2016/17:67 Utredning av utredningsbara brott av (M) till statsrådet (S) 2016/17:68 Svenska kommuners skatteintäkter av (M) till finansminister (S) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:164 Resurser till försvaret av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:165 Rapporters rättsliga status av (M) till statsrådet (S) 2016/17:166 Ostlänken av (M) till statsrådet (S) 2016/17:167 Överflödiga akutsjukhus i av (M) till statsrådet (S) 2016/17:168 Finsk inkapslingsanläggning och slutförvar av använt kärnbränsle av (V) till miljöminister (MP) 2016/17:169 Bostadsbyggande och strandskyddet av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:170 Akutsjukhus i och av (M) till statsrådet (S) 2016/17:171 Nedläggningar av akutsjukhus av (M) till statsrådet (S) 2016/17:172 i av (M) till statsrådet (S) § 17 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2016/17:84 Framtidsministern och PGU av (M) till statsrådet (MP) § 18 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 12 anf. 47 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälan om ersättare § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Meddelande om aktuell debatt om personlig assistans § 4 Anmälan om faktapromemorior § 5 Ärende för hänvisning till utskott § 6 Svar på interpellation 2016/17:25 om statens skuld till kommunsektorn 1 Justitie- och migrationsminister (S) 2 (M) 3 Justitie- och migrationsminister (S) 4 (M) 5 Justitie- och migrationsminister (S) 6 (M) 7 Justitie- och migrationsminister (S) § 7 Svar på interpellation 2016/17:32 om utredningen om exportkontroll av krigsmateriel 8 Justitie- och migrationsminister (S) 9 (V) 10 Justitie- och migrationsminister (S) 11 (V) 12 Justitie- och migrationsminister (S) 13 (V) 14 Justitie- och migrationsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2016/17:31 om växa-stödet 15 Finansminister (S) 16 (M) 17 (M) 18 Finansminister (S) 19 (M) 20 (M) 21 Finansminister (S) 22 (M) 23 Finansminister (S) § 9 Svar på interpellation 2016/17:39 om solcellsskatten 24 Finansminister (S) 25 (M) 26 Finansminister (S) 27 (M) 28 Finansminister (S) 29 (M) 30 Finansminister (S) § 10 Svar på interpellation 2016/17:41 om kilometerskatten och jobben 31 Finansminister (S) 32 (M) 33 Finansminister (S) 34 (M) 35 Finansminister (S) 36 (M) 37 Finansminister (S) § 11 Svar på interpellation 2016/17:29 om Statskontorets synpunkter på bristande brottsuppklaring 38 Statsrådet (S) 40 Statsrådet (S) 42 Statsrådet (S) 44 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2016/17:30 om Statskontorets rapport om polisreformen 45 Statsrådet (S) 47 Statsrådet (S) 49 Statsrådet (S) 51 Statsrådet (S) § 13 Svar på interpellationerna 2016/17:16 och 18 om 700‑megahertzbandet 52 Statsrådet (MP) 53 (M) 54 Statsrådet (MP) 55 (M) 56 Statsrådet (MP) 57 (M) 58 Statsrådet (MP) § 14 Svar på interpellation 2016/17:17 om dataroaming inom EU 59 Statsrådet (MP) 60 (M) 61 Statsrådet (MP) 62 (M) 63 Statsrådet (MP) 64 (M) 65 Statsrådet (MP) § 15 Anmälan om interpellationer § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 17 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016