prot · H30970 · 2016-02-25 00:00:00 — Systemet innebar att man kunde jämföra liknande utbildningar från olika lärosäten. Det var viktigt, både för att lärosätena själva skulle matcha varandra och för att studenterna, såsom nämndes tidigare, skulle kunna jämföra sina utbildningar och välja den allra bästa, eftersom det är en stor investering som studenterna gör. Också de utvärderingar som utbildningsutskott har gjort visar att det fanns en tydlig kvalitetsdrivande effekt i det utvärderingssystem som alliansregeringen införde 2011. Regeringen föreslår nu att systemet för kvalitetssäkring ska förändras när det gäller den högre utbildningen. Det nuvarande systemet läggs åt sidan. Universitet och högskolor ska i högre grad än nu utvärdera sig själva och sin egen kvalitet. , , ska ägna sig åt att kontrollera högskolornas egna kvalitetssystem snarare än åt att granska utfallet. Man lägger mer fokus på process och mindre på resultat, men jag tror att både och behövs. I stället för att utvärdera alla utbildningar på grundnivå, avancerad nivå, forskningsnivå och så vidare vill regeringen nu att endast ett mindre antal av utbildningarna ska granskas och utvärderas externt. Jag tror att det är olyckligt. Detta ska sättas in i det sammanhang som bland andra lyfte upp. Man nedvärderar och nedmonterar inte bara externa kvalitetsutvärderingar, utan man tar också bort de extra särskilda kvalitetsmedel som alliansregeringen införde och som skulle vara en premie till dem som hade allra högst kvalitet. De skulle driva på och höja kvaliteten generellt i utbildningarna på svenska högskolor och universitet. Kvalitetssäkring av högre utbildning Det är inte bara det att regeringen förändrar utvärderingssystemet och tar bort de extra premiepengarna för den högsta kvaliteten, utan man fortsätter dessutom att öka kvantiteten på högskolorna utan att matcha det med kvalitetssatsningar generellt. Totalt sett innebär detta en politik som jag tror riskerar att rejält försämra kvaliteten i svensk högre utbildning på lång sikt, kanske redan på kort sikt. Detta är mycket bekymmersamt för de studenter som satsar mycket av sin tid och sina resurser på att gå en högre utbildning – det är en av de största investeringar man gör. Det är också bekymmersamt för del generellt. Återigen: Om vi ska lyckas klara den tuffa konkurrens som står inför måste vi ha mycket hög kvalitet på den svenska högre utbildningen. Liberalerna menar att regeringen går åt fel håll ganska snabbt. Jag tror att det på lång sikt kan visa sig att det var ett stort misstag att göra de tre saker som regeringen har gjort under det korta år den har suttit vid makten. Några förbättringar, fru talman, har gjorts under utskottets behandling. Jag välkomnar det. Jag välkomnar att majoriteten mötte allianspartiernas krav i tre fall, men det hade kunnat bli ännu bättre. Jag hade gärna sett att man tog tillbaka och gjorde ett omtag så att vi hade kunnat få en bred överenskommelse om ett rejält utvärderingssystem som både kontrollerar högskolornas egna kvalitetssäkringssystem och har en tydlig extern granskning. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 3. 207 (S): Hur står det egentligen till med kvaliteten i den svenska högskolan? Det är en fråga som har debatterats livligt i medierna . Flera olika uppfattningar har förts fram i debatten. Längst har några gått som mer eller mindre menat att svensk högskoleutbildning befinner sig i fritt fall, men stämmer det verkligen? utvärderingsprocess visar att majoriteten av de utbildningar som granskats håller en hög eller en mycket hög kvalitet. Men tyvärr var det av utbildningarna som hade en bristande kvalitet. Av detta kan vi ändå dra slutsatsen att vi generellt sett har en kvalitativt god högskoleutbildning men att vi ytterligare behöver driva frågan om att all högre utbildning ska hålla en hög kvalitet. Självklart ska all svensk högskoleutbildning hålla en hög kvalitet. Det kan vi inte tumma på, och det är egentligen det dagens debatt handlar om. Hur kan vi förvissa oss om att svensk högre utbildning håller högsta kvalitet? Strävan efter högsta kvalitet i högskoleutbildningarna innehåller flera perspektiv. Jag kan av tidsskäl inte lyfta fram alla, men övergripande vill jag omnämna två sådana viktiga grundprinciper. För det första är kvalitetsutveckling ett förhållningssätt. Det måste sitta i ryggmärgen att driva frågor om kvalitetsutveckling. Det är en princip som gäller alla verksamheter på alla nivåer, oavsett om det handlar om företag, organisationer eller svenska lärosäten. Kvalitetssäkring av högre utbildning För det andra behövs det en strukturerad systematik i kvalitetsarbetet. Kvalitetsutveckling kan inte hanteras på lösa boliner. Detta innebär att vi måste vi utveckla ett kvalitetsutvärderingssystem som är systematiskt. Det ska försäkra oss om att kvaliteten är hög i alla utbildningar och att systemet är kvalitetsdrivande. Sedan ska det också sägas att det är viktigt med ekonomiska medel som möjliggör en ökad kvalitet i högskolan, även om mer pengar inte är hela lösningen. Därför är det bra att regeringen nu avsätter under innevarande mandatperiod för ökad kvalitet inom humaniora och samhällsvetenskap samt lärar- och förskollärarutbildningar. Dessa satsningar löser inte allt, men det är ett viktigt steg för att ge bättre förutsättningar att öka kvaliteten. Att vi behövde utveckla ett nytt system för kvalitetsutvärdering stod även klart för den tidigare regeringen, vilket vi har hört från tidigare talare. tillsattes en utredare som skulle föreslå hur ett nytt system skulle utformas. Det är det förslag som ligger på bordet nu som är resultatet av den utredningen och de remissvar som har lämnats in av remissinstanserna. Ett viktigt skäl var att utforma ett nytt kvalitetsutvärderingssystem som mötte den kritik som kom när förlorade sitt medlemskap i den europeiska organisationen som arbetar för att främja samarbete och erfarenhetsutbyte om kvalitetssäkring av högre utbildning mellan länderna i Bolognasamarbetet. ENQA:s kritik handlade bland annat om att vårt nationella system för kvalitetssäkring inte beaktade lärosätenas interna kvalitetsarbete och inte i tillräcklig utsträckning bidrog till lärosätenas kvalitetsutveckling. I den svenska debatten kom kritiken också att handla om att inte all utbildning blev föremål för utvärdering samt att systemet fick en alltför stor betoning på kontroll. En annan kritik var att systemet alltför ensidigt fokuserade på självständiga arbeten. Ytterligare en diskussion handlade om vad som egentligen utvärderades. Var det utbildningarnas kvalitet som utvärderades eller var det studenternas kvalitet? Sammantaget stod det klart för alla att det behövdes ett nytt kvalitetsutvärderingssystem, och därför tillsatte den borgerliga regeringen en utredning för att se över och utforma ett nytt system. Jag anser att det förslag som ligger på bordet på ett bra sätt utvecklar det tidigare systemet och för in nya komponenter som kommer att göra kvalitetsutvärderingen mer heltäckande. Det är också en styrka att en så stor majoritet av remissinstanserna står bakom det nya förslaget. I det tidigare kvalitetsutvärderingssystemet fanns det två komponenter – examenstillståndsprövningar och utbildningsutvärderingar. Dessa komponenter finns kvar i det nya förslaget. Till dessa komponenter tillförs nu två nya – granskningar av lärosätenas kvalitetssäkringsarbete och tematiska utvärderingar. Det ska noteras att det nya förslaget är ett ramverk och att ska ges i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och genomföra systemet med utgångspunkt i regeringens bedömningar, tillämpliga lagar och förordningar och de principer för kvalitetssäkring som har tagits fram inom ramen för Bolognasamarbetet. Kvalitetssäkring av högre utbildning Detta arbete ska också ske i nära samråd med lärosätena och med företrädare för studenter och arbetsliv. Det här är viktigt, för det har påpekats i debatten att regeringen skulle ta lätt på studenternas synpunkter. Jag menar att så är det inte, och det ser man när man läser skrivelsen från regeringen. Det är väldigt viktigt att lyfta in studenternas perspektiv. Det är väldigt viktigt att ta med företrädare från arbetslivet, och det var ju så att det fanns stora metodproblem i det tidigare systemet när det gäller alumner. Man fick avsluta det , för det funkade inte att få in synpunkter. Trots det skulle jag vilja betona att detta är en viktig fråga. Jag vill särskilt kommentera granskningarna av lärosätenas egna kvalitetssäkringsarbeten. Det är en ny och viktig komponent som ligger i linje med ENQA:s riktlinjer. Jag vet att lärosäten redan är på gång med att utveckla sina kvalitetssäkringsarbeten. För inte så länge sedan mötte jag en företrädare för ett större lärosäte som berättade om hur deras arbete med kvalitetssäkring har vitaliserats genom det nya förslag som har legat för kännedom ett tag. För dem innebär det att de nu säkrar upp att alla utbildningar kommer att utvärderas, inte bara vissa. Det är värt att omnämna med tanke på att det i debatten förts fram att det förslag som vi nu diskuterar skulle vara otillräckligt och bristfälligt. får vi ett system som utvärderar all utbildning och inte bara hälften av alla utbildningar. Det hade vi inte tidigare, och jag menar att vi nu får ett mer heltäckande system. Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden: att regeringen ska ge i uppdrag att rapportera om det nya kvalitetssäkringssystemet, att regeringen ska utvärdera och följa upp det nya kvalitetssäkringssystemet efter införandet och att regeringen ska se över hur utbildningars kvalitet kan jämföras mellan olika lärosäten. Det är bra att utskottet har haft en konstruktiv beredning av regeringens förslag och att vi är eniga om att göra dessa tillkännagivanden som ytterligare förbättrar förslaget till ett nytt system för kvalitetsutvärdering. Jag skulle slutligen ordagrant vilja citera en mening från reservation 3 som de fyra borgerliga partierna lämnat in, med tanke på vissa brösttoner som har framförts här från talarstolen: ”Under förutsättning att kommande utvärderingar visar att systemet verkar kvalitetsdrivande och leder till ökad kvalitet i utbildningarna är vår uppfattning att det nya kvalitetssäkringssystem som införs ska gälla tills vidare.” Jag tolkar det som att ni egentligen är med på båten men behöver markera lite extra. Vi har lyssnat till de här sakerna, att man ska utvärdera och följa noga att det funkar, och jag är övertygad om att det här kommer att funka ganska bra. Jag tolkar det som att ni ändå tycker att det här förslaget är en vidareutveckling av det system vi har haft tidigare. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 208 (M) replik: Kvalitetssäkring av högre utbildning Alliansens förslag, som har blivit utskottets förslag, skickar tre besked till regeringen. läste upp dem i slutet av sitt anförande, och jag behöver därför inte upprepa dem. Det finns något här som är viktigt och väsentligt. säger att ni är beredda att stödja förslaget tills vidare. Så är fallet. Vi känner ett ansvar för dessa viktiga frågor. Vi känner ett ansvar mot sektorn, mot lärosätena, att de har långsiktiga villkor att jobba efter. Det vi villkorar med är att det sker uppföljningar, att regeringen lyssnar in vad utskottet säger. Vi vet alla att ett tillkännagivande är ett besked till regeringen, men regeringen står fri i fråga om efterlevnaden av tillkännagivandet. Det finns inga garantier. Jag har en fråga till . I vad mån kommer att jobba för och se till att regeringen kommer att lägga till detta förslag som ett villkor och se till att utvärderingarna kommer att ske? Jag har ytterligare en kommentar. nämner frågan om god kvalitet i utbildningarna. av utbildningarna har mycket hög kvalitet. Men precis som sa håller en fjärdedel av utbildningarna inte en hög kvalitet. Det är anmärkningsvärt att då kan säga att detta är detsamma som att utbildningarna håller god kvalitet. av utbildningarna håller inte måttet. 209 (S) replik: Det är bekymmersamt att av de granskade utbildningarna var av bristande kvalitet. Det kan vi inte vara nöjda med. Jag menar ändå att på det stora hela att en stor majoritet av utbildningarna ansågs vara av hög kvalitet eller mycket hög kvalitet. Jag vill därför inte döma ut svensk högskoleutbildning. På ett generellt plan finns en kvalitativt god högskoleutbildning i . Men det är klart att det är bekymmersamt när av utbildningarna är av bristande kvalitet. Det är en viktig fråga för alla partier i utskottet att följa och driva frågan. Kvalitetsutveckling är fråga om ett förhållningssätt. när man vaknar ska man upprepa ett mantra om hur man ska jobba med den ständiga kvalitetsförbättringen. Det är bra och konstruktivt att betonar ansvarstagandet som vill ta. Jag hoppas att även och Liberalerna säger samma sak. Det tror jag att ni gör. Vi behöver hjälpas åt för att lyfta upp kvaliteten i den högre utbildningen. Det är viktigt för studenterna, för sektorn, för näringslivet, för den offentliga sektorn och för allmänheten att högskoleutbildningen är av hög kvalitet. Det är bra att vi driver den tonen tillsammans. Jag kan lova att jag ska bevaka att regeringen lyssnar på våra tillkännagivanden. är den som sätter ned foten och bestämmer i det här fallet och har satt tonen till regeringen. 210 (M) replik: Tack för de orden, ! Jag önskar innerligt för allas vår skull att detta blir verklighet. Det vore så väsentligt och viktigt . När vi nu debatterar dessa viktiga saker vill jag ställa en fråga till som gäller de som har tagits bort från kvalitetsmedlen. nämner hur viktigt det är att allt inte är pengar. Det håller jag verkligen med om. Det exempel jag gav från högskolan i tydliggör att det faktiskt handlar om ett systematiskt arbete, kanske inte ens de 60 procentens ökning som alliansregeringen gjorde på anslagen. Kvalitetssäkring av högre utbildning Men det blir ett konstigt missmasch när regeringen plockar bort 300 miljoner från kvalitetsbaserade resurstilldelningssystem. Jag skulle gärna vilja ha syn på att regeringen har gjort detta – vi behöver inte gå in på vilket sätt det skedde – och vad det kan få för effekter ut mot sektorn. I regeringens skrivelse står det att målet är att alla studenter, kvinnor och män, ska veta att de går en utbildning som håller hög kvalitet. Det innebär också vikten av att vi får möjlighet att jämföra utbildningar. Har en annan uppfattning? 211 (S) replik: Den utredning som den borgerliga regeringen tillsatte jobbar med frågan om de 300 miljonerna för kvalitetsbaserade resurser. Det visade sig att det fanns kritik mot just det sättet att fördela pengar. Det var en begränsad del som undersöktes, knappt hälften av utbildningarna, och inte alla komponenter vad gäller kvalitetsutveckling. Det fanns kritik mot fördelningen. Det är ändå bra att vi tillför till humsamområdet och lärar- och förskollärarutbildningen. Det är viktigt. Pengar är inte allt, men detta är en viktig signal att verkligen jobba med kvalitetsfrågorna. Vi vet att de utbildningarna behöver särskilt lyftas upp vad gäller kvalitet med tanke och så vidare. De används inte för att jobba med kvalitetsutveckling, och de har dragits tillbaka. Det är riktigt. På det hela taget finns för sektorn för högre utbildning 20 miljarder. För dig och mig är det mycket pengar, men jämfört med 20 miljarder är det inte så mycket. Det går nog att hantera. Med tanke på vad som hände med den stora flyktingtillströmningen till och hur många människor som flydde för sina liv från kriget i måste alla hjälpas åt för att hitta resurser för att möta dessa människor på flykt. Därför fick alla departementet hjälpa till, också . Det är en förklaring. Sedan hinner jag inte svara på den andra frågan. 212 (C) replik: Jag vill börja med att tacka . Vi kan nog kroka arm i fråga om att vara på regeringen om att genomföra våra tillkännagivanden till regeringen. Jag tänkte ställa en fråga om det sa i sitt anförande kopplat till alumnerna. Vi får ett antal rapporter från diverse organisationer, fackföreningar och arbetslivsföreträdare om för lite lärarledd tid i utbildningarna och dålig arbetslivsanknytning. Jag nämnde i mitt anförande Teknikföretagen och Studentråd. Hälften är missnöjda med arbetslivsanknytningen och kopplingen mellan utbildning och jobb. Kvalitetssäkring av högre utbildning Låt mig ställa en fråga till kopplat till vad han sa om att alumnerna är viktiga. Vilka avvägningar gjorde Socialdemokraterna för att inte stödja tillkännagivandet om att lyfta in alumnerna i kvalitetsutvärderingen och att peka på vikten av att ta till vara deras kunskaper och kompetenser inom utbildningar för att stärka kvaliteten så att nästa generation som läser utbildningarna får ta del av ännu bättre utbildningar? 213 (S) replik: Jag tackar för frågorna. De är viktiga. Jag kan även ge svar till vad gäller att jämföra utbildningar. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi stärker just arbetslivskopplingen i den högre utbildningen. Det är helt rätt som du säger, , att det har framkommit kritik mot detta – att det borde vara bättre. Jag är den förste att understryka att det är en väldigt viktig fråga. Jag skulle ändå vilja framhålla att regeringen säger i sin skrivelse att när det gäller att UKÄ ska fortsätta utveckla systemet från det här ramverket är det oerhört viktigt att vi har studenter men också företrädare från arbetslivet med i arbetet. Jag kan inte nog understryka att det är jätteviktigt. Det här med alumner var ett problem för utredningen. Det var svårt att få svar från alumner i det systemet, och därför fick man släppa den delen. Det tycker jag är lite synd. Vi måste verkligen fundera på hur vi kan få fatt på alumnernas synpunkter. Jag vill framföra till ministern att det är något vi måste fundera på hur vi ska lösa. Framför allt ska UKÄ få uppdraget att fundera på hur man ska göra för att fånga upp synpunkter från studenter och företrädare från arbetslivet så att det här blir bra för att både kunna jämföra utbildningar och få en bättre koppling till arbetslivet, till både näringsliv och offentlig sektor. Det här är alltså en oerhört viktig fråga som jag vill bejaka och hoppas att vi tillsammans kan driva vidare, för det måste fungera bättre. 214 (C) replik: Tack, , för svaret! Jag är glad att vi delar synen på problemet. Skillnaden är att när vi röstar om det här betänkandet kommer vi att rösta för ett tillkännagivande kopplat till att lyfta fram vikten av alumnerna. Socialdemokraterna kommer inte att göra det. Min fråga är återigen vad som fick er att välja det, vad anledningen var. Jag är fullt medveten om de problem som har funnits med metodproblemen men också om det behov som finns. Det finns många instanser som lyfter fram just studenternas, studentorganisationernas och de tidigare studenternas anknytning. I replikskiftet lyfte fram studenterna och arbetslivet men inte de tidigare studenterna, som är minst lika viktiga i avseendet att se till att utbildningarna håller hög kvalitet på . Återigen: Kopplat till den frågan och med vetskap om osäkerheten kommer vi ändå att stödja reservationen i omröstningen och rösta på den. Frågan är varför Socialdemokraterna inte kommer att göra det. 215 (S) replik: Kvalitetssäkring av högre utbildning Jag tycker inte att jag behöver rösta på reservationen som hänvisar till. Jag menar att de skrivningarna finns med i regeringens skrivelse och även i utredningen. Där står det mycket tydligt vad gäller just kopplingen till arbetslivet att det är viktigt att man har företrädare för arbetslivet med och att det även är viktigt att man har representanter från studenterna med. Jag är säker på att frågan om alumner också är en viktig fråga. Det har ju förts en diskussion om hur man får fatt på alumnerna och får deras svar eftersom det har varit svårt tidigare. Ni har en idé i er reservation, som finns med i underlaget. Jag tycker att man ska pröva alla idéer för att få fatt på även alumnernas synpunkter. När jag talar med företrädare för lärosäten och man kommer in på de här frågorna är det ingen som förnekar att det är viktigt att fånga upp alumnerna. kan det vara svårt att veta hur man ska göra det, men det är en viktig fråga. Jag ser inte att det finns någon motsättning mellan oss i den här frågan, oavsett hur vi röstar och vilka knappar vi trycker på. Det är en viktig fråga, och jag vill jobba vidare med den. Vi ska ha kontakt med både arbetslivet och studenterna men även fånga upp alumnernas synpunkter. 216 (SD): Vi har lagt in ett särskilt yttrande som vi står bakom, och vi yrkar bifall till punkt 1, 3 och 6 i Alliansens förslag i motion 3310. Utvärdering av våra högre utbildningar är självklart livsviktigt för att bibehålla och helst öka kvaliteten på dessa utbildningar. Vi tycker att det är positivt med ett nytt förslag där UKÄ får ett ramverk för att arbeta fram ett förslag för kvalitetssäkring och att detta nya förslag innehåller en process där UKÄ i högre grad granskar lärosätenas egna utvärderingar i enlighet med ENQA:s riktlinjer. Vår åsikt är att det nya systemet ska uppfylla dessa riktlinjer. Det står i betänkandet, fru talman, att UKÄ också ska se över möjligheterna att ytterligare öka paletten av sanktionsmöjligheter mot de utbildningar som inte uppfyller kraven. Det tycker vi är mycket bra. Vi hoppas att UKÄ tar fram några sådana nya förslag, för det tycker vi behövs. Dock måste vi påpeka det märkliga i att det gamla systemet med kvalitetssäkring bara varit i drift och dessutom inte har utvärderats innan ett nytt system ska sjösättas. Vi har varit inne på det tidigare . Jag har hört uppgifter om att man redan visste att det system man införde 2010 inte uppfyllde kriterierna för ENQA. Ändå genomförde man det, vilket förefaller märkligt om man nu vill vara med i den organisationen och uppfylla kraven. är tydligen ett av få västliga EU-länder som inte blivit godtagna av ENQA. Det är självklart en skam i sig. ENQA kräver att man i huvudsak uppfyller ett antal kriterier. Jag skulle tippa att det är två kriterier vi inte uppfyller. Det första är punkt 1, extern återkommande utvärdering av programmen där man tittar på högskolornas egen utvärdering av kvalitet och effektivitet enligt europeiska riktlinjer. Det har vi inte uppfyllt. Kvalitetssäkring av högre utbildning Det andra är punkt 3, tillräckliga ekonomiska och personella resurser för att utföra externa kontroller. Inte heller det har uppfyllts, menar vi. Detta bör självklart åtgärdas. Det är alltså inte bara på punkt 1 vi missar målet utan också på punkt 3, väl att märka, vilket det inte står någonting i om regeringens skrivelse. Därav vårt särskilda yttrande. Det står ju glasklart i regeringens skrivelse, fru talman, att forskningsutbildningen inte har utvärderats på grund av bristande resurser. Det står lika glasklart i ENQA:s kravlista att tillräckliga resurser måste allokeras för att utvärderingen ska kunna genomföras på ett systematiskt och effektivt sätt. Det här tycker vi att regeringen borde ha uppmärksammat mer, och vi hoppas att det kommer att åtgärdas . Regeringen har som ambition att alla statsfinansierade utbildningar, inte bara de som leder fram till en examen, ska utvärderas. Vi tycker att det är självklart att så ska vara fallet. Vi hoppas att så blir fallet också i praktiken, inte bara i teorin. Regeringen föreslår i sitt uppdrag till UKÄ att vi går över till en tvågradig skala i stället för den nuvarande tregradiga. Det vållar oss lite huvudbry. Det är svårt för oss att här och avgöra vad som är bäst. Vi konstaterar att remissinstanserna i alla fall inte har gått i taket inför förslaget. Därmed låter vi UKÄ utreda detta vidare. är det inget vi vänder oss emot, då remissinstanserna inte har vänt sig emot det. Vi tycker inte att förutsättningarna för att jämföra olika utbildningar är tillräckligt tillgodosedda i regeringens förslag.