prot · H309117 · 2016-06-10 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdraget som ledamot i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i . Förste vice talmannen förklarade vald till § 4 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM96 Reviderad Eurodacförordning KOM(2016) 272 till socialförsäkringsutskottet § 5 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till socialutskottet: RiR 2016:9 Säkra och effektiva läkemedel – hur hanterar staten läkemedelsindustrins inflytande? § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:187 till justitieutskottet 2015/16:188 till justitieutskottet 2015/16:3422 till skatteutskottet § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:KU20 Granskningsbetänkande 2015/16:KU23 Indelning i utgiftsområden 2015/16:KU25 Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning § 8 Svar på interpellation 2015/16:666 om provisionsförbud vid försäljning av finansiella produkter 1 Statsrådet (MP): har frågat mig om regeringen kommer att lägga fram förslag på provisionsförbud vid förmedling av fonder och hur konsekvenserna av liknande förslag kommer att drabba konkurrensen på den svenska fondmarknaden. Frågor om provisioner och andra tredjepartsersättningar ingår i det lagstiftningsprojekt som pågår för att i svensk rätt genomföra Mifid II-direktivet. Målet med reglerna är att stärka konsumentskyddet och ta bort intressekonflikter som riskerar att leda till att värdepappersinstitut lämnar råd som inte är i kundens intresse. Det är också viktigt att värna om konkurrensen på den svenska finansmarknaden, så att konsumenter och andra investerare kan välja från ett brett urval av finansiella produkter och leverantörer. Som svar på de två första frågorna kan jag säga att jag har meddelat att regeringen inte avser att i samband med genomförandet i svensk rätt av Mifid II lämna förslag om ett sådant långtgående provisionsförbud som det som värdepappersmarknadsutredning har föreslagit. Vad gäller de två sista frågorna kan sägas att sparbankerna är en viktig del i ett geografiskt spritt distributionsnät och att det därför är viktigt med en balanserad utgångspunkt i det regelverk vi nu tar fram. Som och framför är minskad konkurrens på fondmarknaden en möjlig effekt av ett långtgående provisionsförbud. Det är en av anledningarna till att vi inte avser att införa ett sådant provisionsförbud. Genomförandet av Mifid II är ett led i arbetet för att stärka konsumentskyddet. Resultatet av de nya reglerna och branschens fortsatta självreglering kommer att behöva utvärderas för att man ska kunna avgöra om problemen med intressekonflikter kvarstår även efter det att direktivet har genomförts och de nya reglerna har börjat tillämpas. Om problemen kvarstår på marknaden för rådgivning om finansiella instrument i , trots det nya regelverket, bör ytterligare lagstiftningsåtgärder övervägas. Frågorna bereds inom . Avsikten är att regeringen ska kunna fatta beslut om lagrådsremiss . Det är ännu alltför tidigt för att kunna säga något närmare om utformningen av kommande lagförslag, och jag hänvisar därför till kommande lagrådsremiss och proposition. 2 (M): När jag skrev interpellation hade regeringen inte gett besked mer konkret om hur man kommer att landa i de här frågorna. har man gjort det. Jag tycker att de ingångsvärden som Per redogör för är bra. Jag är glad för svaren och tycker inte att det finns anledning till vidare debatt, utan jag får tacka så mycket för svaret och hoppas att regeringen fortsätter att lägga fram så här bra förslag. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:671 om minskade medel för företagsrådgivning 3 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag kan förklara vad som menas med formuleringen ”av tilldelade medel får betalas ut först efter beslut av regeringen” i regleringsbrevet för avseende anslag 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare har frågat om dessa medel ändå finns för att kunna användas och i så fall till vad eller till vilka. Formuleringen om att av tilldelade medel betalas ut först efter beslut av regeringen innebär att denna andel av medlen på det aktuella anslaget tills vidare inte görs tillgängliga för Kammarkollegiet för utbetalningar till . Den omständighet som låg till grund för regeringens ställningstagande att tills vidare inte tillgängliggöra de anslagna medlen var att flyktingmottagande ökade på ett sätt som inte kunde förutses vid framtagandet av budgetpropositionen . Detta riskerade att leda till att den beslutade nivån på utgiftstaket skulle överskridas. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) har regeringen föreslagit anslagsminskningar på ett antal anslag för att bidra till finansieringen av anslag som i samma proposition föreslås öka. Det aktuella anslaget är ett av dessa. har på regeringens initiativ tidigare förstärkt anslag 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation, som finansierar AB:s verksamhet. Trots att anslaget i vårändringsbudgeten föreslås minska med är anslaget högre än anslag. Regeringen genomför en mängd åtgärder för att främja integration av nyanlända. Regeringen har exempelvis föreslagit ett snabbspår för företagare som syftar till att nyanlända med erfarenhet av företagande snabbt ska kunna starta företag i , ett växa-stöd för enskilda näringsidkare som gör sin första anställning samt 10 miljarder extra till kommunsektorn, med målet att underlätta långsiktig planering och fler anställningar i välfärden. Detta är exempel på insatser som kortar vägen till arbete och sysselsättning och bidrar till en effektiv integration. 4 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Som vi vet – och som statsrådet har fått frågor om tidigare – har många upplevt att resurserna till flera olika organisationer som på olika sätt jobbar med företagsrådgivning har minskat på ett tämligen undermåligt sätt. Man fick sena besked, veckan och , när redan hade börjat. Det finns ett missnöje i de här leden över hur detta har hanterats. Att då se att det finns 48 miljoner på något sätt reserverade till endast gör inte missnöjet mindre, utan det hela blir snarare mer obegripligt. Det finns något som är ganska svårförklarligt. som man säger att man vill satsa resurser på att få fler nyanlända i arbete och kunna starta egna företag – som jag skriver i interpellationen har många en bakgrund från andra länder som egna företagare – och inför ett snabbspår, ger det egentligen bara några till de här organisationerna, som har förlorat miljoner. Det blir en ganska oförklarlig soppa av åtgärder som jag egentligen tror var menade att vara goda. Jag tror nämligen på ministerns goda intentioner. Men det har blivit fel. Då blir förklaringen i interpellationssvaret inte särskilt väl mottagen, skulle jag tro. Jag upplever själv att om det är 48 miljoner i detta reserverade fack i budgeten till endast en organisation, som också är den största och dessutom är helt statlig, då blir orättvisan ännu större. Företagsrådgivningen har stöttats av staten och andra offentliga nivåer – kommuner, regioner och landsting – särskilt till kvinnor, personer med invandrarbakgrund eller särskilda företagsformer, som kooperativa verksamheter. Om de får minskade resurser är det klart att det märks också i fortsättningen, om vi pratar om att vi vill få fler i arbete, även nyanlända. Det är därför att vi har olika preferenser. Min egen erfarenhet som företagsrådgivare är att man möter människor med många olika bakgrunder och att man inte kan passa alla. Den organisation som jobbar över hela landet, eller Svenska and Society, har verksamhet i varje kommun i . Jag tycker att de verkligen har en särskilt behjärtansvärd struktur på företagsrådgivningen tillsammans med de andra organisationerna. Man ska ändå veta att de jobbar tillsammans. De flesta har hittat varandra på lokal och regional nivå och vill jobba och samverka för att effekten ska bli desto större med fler företag. Då kvarstår frågan hur man tänkte nu när det handlar om att få fler i arbete, om man vill rikta sig särskilt till nyanlända eller redan invandrade nysvenskar. 5 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för att hon ger mig möjlighet att kanske reda ut en del. De reserverade medlen på innebär att anslagen till minskar med . Eftersom inte finansierar de organisationer som interpellanten frågar om finns det inget samband mellan dessa frågor. Från interpellantens utgångspunkt måste det vara bättre att vi gör denna besparing på , som har mer pengar än trots dessa indragningar, just för att det inte ska drabba annan verksamhet hårdare. Därför tycker jag att detta var en klok indragning att göra i ett läge då utgifterna höll på att dra iväg på ett sätt som jag tror att varken eller mitt eget parti hade förutsett i budgetarbetet förra gången. Det är så vi hanterar budgeten när det inträffar händelser som vi inte har förutsett. Regeringen tvingades vidta ganska kraftfulla åtgärder för att få ned antalet asylsökande till och därmed den kostnadsexplosion som annars hade inträffat. har vi gjort det. Detta innebär att ett antal anslag har fått dras ned och att de satsningar som föreslogs i stället kunde göras i vårändringsbudgeten. Satsningar på ett snabbspår för företagande för nyanlända är ett av dem, och reserveras för det för att bygga ut den verksamheten. Det går via , och har än så länge inte fördelat dessa pengar. Det är många av de organisationer som ändå är uppe till diskussion här som också har intresse av att vara med och ta del av dessa pengar för att skapa detta snabbspår för företagare som har kommit till . Det finns därför inget samband mellan dessa två frågor. Vi har gjort en neddragning av anslagen till . Vi bedömde nämligen att det var där vi kunde göra neddragningar utan att det skulle få så stora effekter i övrigt eftersom ändå har fått ökade anslag. Varför har regeringen ändå valt att prioritera och ökat anslagen till ? Det beror på att vi ser att det finns ett stort behov av inte minst låneverksamhet, som har ökat med . Det är en mycket viktig del av det som jag beskriver som en politik för att företag inte bara ska skapas utan också kunna växa, investera och ta lån. Vi vet att affärsbankerna har dragit sig tillbaka en del från små och medelstora företag. Därför blir utlåningsverksamhet och Norrlandsfondens utlåningsverksamhet extra viktiga. Det är därför som vi har gjort satsningar också på för att kunna bygga ut den verksamheten. använder en del för rådgivningsverksamhet. I och med dessa neddragningar har vi inte minskat rådgivningsverksamhet i detta läge utan snarare faktiskt förstärkt den på ett antal områden, inte minst rådgivning på olika språk och annan rådgivning i storstadsområdena som var eftersatt. Att vi har dragit ned på anslagen till var ett resultat av en unik situation som gjorde att kostnaderna drog iväg. Det gjorde att vi slapp göra neddragningar på andra områden, till exempel ytterligare neddragningar på , som också är en organisation som fick något minskade anslag. Men det går inte att blanda ihop neddragningar på med neddragningar på . Det tror jag blir ännu mer förvirrande i denna diskussion. Jag delar helt engagemang för att man nu ska se till att använda den kompetens och det entreprenörskap som har kommit till . Det är därför som gör satsningar till exempel på snabbspåret men också utökar rådgivningsverksamheten på fler språk. 6 (KD): Visst har fått minskade anslag. Frågan handlar om att de har ett litet sidospår att, om regeringen så skulle besluta, ändå kunna få ökade resurser – eller hur? Jag uppfattar det ändå så. Statsrådet anser inte att dessa frågor hör ihop, vilket jag gör. Dessa organisationer jobbar delvis med på samma marknad, om jag får uttrycka mig så. Därför blir dessa frågor mycket aktuella för dem på den nivå som de arbetar. Man möter, som sagt, varandra. Man samverkar så gott man kan och försöker skicka kunder, alltså personer man ger rådgivning, till varandra. Man upptäcker kanske att en organisation är bättre på ekonomiska föreningar eller bättre på att bemöta kvinnor, invandrare eller andra grupper som man vänder sig till. Därför är detta en viktig fråga. Den handlar om vilken image man vill ge från både och departementet och hur man ser på dessa organisationer. Jag vill gärna påminna statsrådet om att det gjordes en översyn, en genomlysning, av alla verksamhetsbidrag och anslag till rådgivande organisationer. Då skapades också detta aktörsråd med just dessa organisationer. är ett mycket gott exempel på en förening som har fått minskade anslag och inte har råd att göra något annat än att just finnas med där man har projekt och kan få intäkter. Om vi vill främja innovation i det här landet – detta ord används och otid, skulle jag vilja säga – handlar det också om att vi har uppfinnare som från början har en idé som också går att utveckla. Då är just den här typen av föreningar och rådgivningsorganisationer mycket viktiga för att få fram dessa personer. Detta är överlag en mycket viktig fråga för . Under denna vår har jag drivit en serie om det svenska innovationssystemet med fyra seminarier. Jag har haft ett enormt engagemang för dessa frågor, alltifrån den första idén hos en uppfinnare och genom hela processen i innovationssystemet. Det är klart att både och alla de andra spelar en mycket viktig roll. Det handlar inte minst om kontakter. Om vi talar om nyanlända vet vi att många arbetstillfällen och kontakter sköts via dessa organisationer, så att dessa personer över huvud taget ska kunna få ett jobb eller kunna starta ett företag. Oavsett hur vi vänder och vrider på detta blir alla dessa tillsammans mycket starkare. Men då är det desto mer obegripligt att en organisation som Hela ska leva får nästan obegränsade anslag – det var kanske att ta i, men de har ändå fått ett mycket stort anslag – utan att ha som särskilt uppdrag att faktiskt skapa eller utveckla företag. 7 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar interpellanten för en fortsatt viktig diskussion. Vi är överens om att företagsrådgivning är viktig, inte minst i de faser då företagen själva känner att de inte har kompetens. Det är ofta i tidiga faser. Men det kan också vara när de ska ta investeringsbeslut eller ska ut på internationella marknader och ta ett språng till något som de tidigare inte har jobbat med. Då kan dessa rådgivningsinsatser spela en helt avgörande roll för att företagen ska ta rätt beslut och veta vad de ger sig in på. Det är viktig verksamhet. Det som jag har försökt reda ut i denna interpellationsdebatt är att en besparing på på knappast kan tas till intäkt för att dessa organisationer har en del problem. Hade vi inte gjort denna besparing på hade risken funnits att denna besparing hade hamnat någon annanstans. Vi måste nämligen respektera de utgiftstak som finns för statsbudgeten. Jag tror att både och regeringen värnar hårt att vi följer de budgetregler som finns i . Därför var vi tvungna att göra ett antal besparingar. Men vi tyckte att det var smart att göra besparingen på eftersom de facto såg att de hade en växande verksamhet och kunde avstå från denna ökning men ändå behålla viktig verksamhet. Vi trodde faktiskt att detta skulle innebära minskad företagsrådgivning. Vi såg en risk för att dessa minskade anslag till skulle leda till det. ser vi att man tack vare förra årets resultat och en del kloka insatser har lyckats behålla företagsrådgivningen inom på samma nivå. Man har också förstärkt rådgivningsverksamheten med fler affärsrådgivare och fler språk. Dessutom har Företagarskolan, en webbutbildning som finns, översatts till engelska, arabiska och persiska för att bredda utbudet av företagsrådgivning. Utöver det har man lanserat mikrolån , vilket är en av de insatser som många har efterfrågat. För en företagare som har kommit till och inte varit här så länge kanske det är ett mindre lån som krävs för att företaget och affärsutvecklingen ska komma igång, och då har mikrolån varit en sådan sak som har efterfrågats. lyckades lansera ett sådant program , och vi hoppas att det bidrar till att underlätta finansiering för personer med utländsk bakgrund. Vi valde också att lansera snabbspåret för företagare för att snabba på. Där är det ju så att besluten om vilka organisationer som kommer att komma i fråga inte är tagna. Det är som sköter det och kommer att hantera det. Det gäller , så det är ganska mycket pengar som ska användas för att snabbare få människor med entreprenöriell bakgrund att bli företagare i . Jag är helt säker på att flera av de organisationer som nämns kommer att räcka upp handen och säga att de vill vara med och bedriva den verksamheten för . Om det skulle vara på det sättet välkomnar jag det. – , tror jag – har regeringen överlåtit till att göra bedömningen av vilken typ av verksamhetsbidrag de olika organisationerna ska få. Det är alltså inte längre ett regeringsbeslut. Så var det på den borgerliga regeringens tid, och så är det fortsättningsvis under den här regeringen. 8 (KD): Jag upplever att de mikrolån har haft ett tag har förbättrats. Jag är en av dem som har kritiserat detta, för mikrolån ska vara mikrolån. Mikrolån innebär för mig inte en nivå på 150 000, utan det innebär en väldigt mycket lägre nivå. Vi ska vara medvetna om – och det vet statsrådet – att det även finns någonting som heter mikrofonder i . Det finns kreditgarantiföreningar som inte heller har riktigt stöttats på det sätt de borde. Det gäller verkligen verksamheter som ingen annan vill stötta, om man ska vara ärlig. Banken anser nämligen inte att det finns tillräcklig garanti för att få pengarna tillbaka. Detta ligger också i linje med det både statsrådet och har gjort en satsning på, nämligen arbetsintegrerande sociala företag. De är ofta i behov av just dessa mikrolån, för det gäller människor med sådan bakgrund att de inte har några tillgångar. De har inte heller haft ett arbete på länge, vilket gör att de inte har en säkerhet i banken. Det måste finnas möjligheter även för dem att upphandla ett vettigt kassaregister eller någonting annat. Det finns så många småsaker i verksamheter för riktigt små ASF:er som skulle göra att detta förbättrades. Så här i mitt sista inlägg vill jag nog ändå säga till statsrådet att jag, när det gäller vilket företag som helst, skulle uppskatta om man utifrån den översyn som gjordes kom till skott och såg över vilka verksamheter av rådgivarorganisationerna som ska få bidrag och hur det ska fördelas. är det nämligen inte rättvist. 9 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill tacka för hennes engagemang och kunskap i frågorna. Jag tror att det är viktigt att fortsätta driva frågorna hur vi får fler och växande företag i och hur vi får olika grupper att faktiskt behandlas lika när de försöker och vill driva företag i . Vi har nämligen haft en utveckling där bland annat jämställdhet är en aspekt och där grupper som har kommit till också har haft lite svårare att ta sig in i de svenska systemen. Detta är någonting vi har jobbat med under , och inte minst har gjort en analys av hur detta egentligen har sett ut . Hur gör vi för att stöden ska ges på lika villkor för alla och komma alla till del? Däremot är jag nog inte beredd att i den här interpellationsdebatten rucka på några av de principer som gäller om att det är som ansvarar för verksamhetsbidraget mellan de olika organisationerna. Jag tror att det i grunden är en bra ordning att det inte bara är regeringen som fattar politiska beslut om detta utan att myndigheter som jobbar med dessa frågor också gör en bedömning av vilka organisationer som är mest effektiva och hur man ska stötta dem på ett långsiktigt klokt sätt. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade kl. 9.24 på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till kl. 9.30 i väntan på att arbetsmarknads- och etableringsminister skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellation 2015/16:599. Förhandlingarna återupptogs kl. 9.30. § 10 Svar på interpellation 2015/16:599 om översyn av Arbetsförmedlingen 10 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig varför översynen av Arbetsförmedlingen dröjer trots tillkännagivanden från och trots mitt uttalande om att en översyn ska ske. Som jag har svarat tidigare avser regeringen att tillsätta en ny utredning . Regeringen delar uppfattningen att Arbetsförmedlingen behöver utvecklas för att bättre kunna bidra till en väl fungerande arbetsmarknad och har vidtagit flera åtgärder. Arbetsförmedlingen har också inlett ett nödvändigt förnyelsearbete. Med anledning av detta beslutade regeringen att ge Statskontoret i uppdrag att analysera och lämna förslag avseende utvecklingen av Arbetsförmedlingens interna ledning, styrning och uppföljning. Statskontorets återrapportering bekräftar att många tidigare brister inom Arbetsförmedlingen är på väg att rättas till även om Statskontoret, i likhet med Arbetsförmedlingen, konstaterar att mycket utvecklingsarbete kvarstår. Statskontoret menar också att utvecklingsarbetet inom Arbetsförmedlingen har en relevant inriktning, bland annat i fråga om minskad detaljstyrning och ökad delegering av ansvar. Regeringen följer utvecklingen på myndigheten kontinuerligt. bedömer regeringen att statens åtagande och utformningen av Arbetsförmedlingens uppdrag behöver analyseras vidare för att i högre grad möta utmaningarna på framtidens arbetsmarknad. Beredning av direktiv och hur utredningens uppdrag ska utformas pågår inom . 11 (M): Det är dags att leverera utredningen om framtidens arbetsförmedling. Arbetsmarknadsminister har lovat att en utredning ska sättas igång. debatterar vi detta ytterligare en gång. Det är helt enkelt för att utredningen inte är på plats, och det är snart sommar. En av de största utmaningarna inom arbetsmarknadspolitiken är att ha en väl fungerande arbetsförmedling. brister den i effektivitet, kontroll och måluppfyllelse. förmedlas alldeles för få jobb för alla de pengar som vi i Alliansen och , som är ansvarig, har puttat in i myndigheten. Undersökning efter undersökning visar att många av dem som arbetar på Arbetsförmedlingen upplever att de inte hinner med sina arbetsuppgifter. visar andra undersökningar att Arbetsförmedlingen hamnar på jumboplats när det gäller myndighetens förtroende. För er som hoppat in och börjat följa den här debatten nu kan det vara på sin plats att nämna att den tidigare alliansregeringen tillsatte en utredning om Arbetsförmedlingen. Den skulle göra den största översynen . Utredningen fick dock ett abrupt slut när den nya regeringen meddelade att den skulle avslutas. Den avslutades utan att man gav nya riktlinjer eller en plan för när en översyn skulle starta igen, som vi är överens om behövs. I regeringsförklaringen lovade man också att Arbetsförmedlingen skulle reformeras i grunden, så det kräver att utredningen kommer på plats. Det låter lovvärt, och har gjort det , att utredningen ska komma på plats. Så sent som i lovade du att den skulle komma på plats. Så skedde inte. har du lovat att det ska ske . Sommaren är här. Var är utredningen? Hur ser direktiven ut, och vem ska bli utredare? 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är sant att Arbetsförmedlingen och hela arbetsmarknadspolitikens roll på arbetsmarknaden behöver en bredare översyn, och det är det som är inriktningen på de direktiv som snart kommer att presenteras.