prot · H40946 · 2016-12-14 00:00:00 — Man har haft jurister anställda för att driva på, inte utifrån brukarens behov utan för att man har velat få upp intäkterna till utförarbolaget. Det är inte så systemet ska fungera, och därför behöver det göras förändringar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 11 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om europeiska långsiktiga investeringsfonder betänkande 2016/17:FiU13 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om europeiska långsiktiga investeringsfonder (prop. 2016/17:3) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 12 Effektiv bekämpning av marknadsmissbruk Effektiv bekämpning av marknadsmissbruk betänkande 2016/17:FiU14 Effektiv bekämpning av marknadsmissbruk (prop. 2016/17:22) 233 (S): Man kan ju tycka att det är lite underligt att någon går upp ensam i en debatt så här. Jag bara undrar om kammaren är medveten om inom vilket område de absolut mest förekommande ärendena ligger. Det är inte budgeten, även om det är långa och hårda debatter om budgeten. Det är inte penningpolitiken, även om den diskuteras ganska ofta här i kammaren. Det är just finansmarknadsfrågor som är den största delen. Det är alla de där ärendena under en votering där det bara finns ett yrkande, där man yrkar bifall till propositionen. bör man dock ta upp dem. När det gäller finansmarknadsfrågor generellt sett finns ju allting en knapptryckning bort, och det är därför nödvändigt med gemensamma regler på EU-nivå och faktiskt också på internationell nivå. Just nu diskuterar man ett nytt sådant regelverk, som benämns 3. Detta är viktigt, och vi är här i kammaren så gott som alltid överens om att det är bra att dessa frågor ligger på EU-nivå. De är väl diskuterade när de kommer till . får vi väldigt stora, genomgripande regelverk. När man till exempel hade haft mycket problem med bankerna ute i kom ett nytt regelverk som hanterades : krishanteringsdirektivet. Det har inneburit att banker och andra finansföretag har fått ta ett större ansvar för sina egna affärer än man gjorde tidigare. En stat kan inte automatiskt gå in och betala för en bank, utan det krävs några steg . Detta är ett viktigt ärende på sitt sätt. Vi talar ibland om sjysta villkor – när det gäller arbetstagare, djurhållning eller kanske andra saker. Men detta handlar verkligen om sjysta villkor. När man handlar med värdepapper ska man veta att det sker på just sjysta villkor. Det ska inte finnas någon väg som vissa har gått för att de haft lite mer information. Därför har vi ända haft ett regelverk som gäller insiderhandel, och det är just det som detta handlar om. Det är egentligen några olika regelverk man tittar på. Det gäller insiderhandel, otillbörlig marknadspåverkan och obehörigt röjande av insiderinformation. Men har vi inte en lag om detta? Varför skulle vi behöva en ny? Jo, det finns en lag om detta, men den riktar bara in sig på det straffrättsliga. Om åklagaren finner att inget insiderbrott har begåtts men att något fuffens uppenbarligen har förekommit kan man inte göra ett enda dugg. Det är därför man har tagit fram det nya regelverket, och man gör som i många andra regelverk som gäller finansmarknaden: Man inför sanktioner. Effektiv bekämpning av marknadsmissbruk Till att börja med är det en helt ny straffrättslig lagstiftning. Den stora, viktiga saken är att man ändrar straffen; maximistraffet höjs från fyra till . Det är den stora förändringen, och det är en anpassning till det regelverk som finns på EU-nivå. Det andra är just detta med sanktioner. I de fall där det inte finns uppsåt till insiderbrott kan sanktioner nu tas till. Det kan röra sig om att man inte får sitta i en styrelse för ett värdepappersföretag, inte får handla med ett visst slags värdepapper eller måste återbetala antingen den vinst man gjort eller den förlust man undvikit på grund av att man haft insiderinformation. Man kan också få sanktionsavgifter, och i lindriga fall kan man få göra rättelse. Detta är naturligtvis ett regelverk vi ska slå vakt om. Det innebär också en möjlighet – vi äger ju nästan alla olika mängder värdepapper, inte minst via våra pensioner och genom att vi blir rekommenderade av våra banker att placera i fonder. Därför är detta ett viktigt regelverk, herr talman, som jag varmt vill yrka bifall till. Varför gick jag då inte upp i det ärende jag nu visar upp, Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om europeiska långsiktiga investeringsfonder? Jo, för det handlade enbart om en enda sak, nämligen den så kallade Eltif-förordningen – att ska övervaka detta. Det var det som hände, men det var inte lika viktigt. Detta var dock viktigt, så jag yrkar bifall till förslaget. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom betänkande 2016/17:SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (prop. 2016/17:1 delvis) 234 (M): Först vill jag ställa mig bakom motion 2016/17:2351 samt i övrigt hänvisa till vårt särskilda yttrande. Det finns en oro ute i världen. Vi har flyktingströmmar på över 70 miljoner människor runt om på vår jord och olika typer av instabilitet. Det finns också en oro för att de ekonomiska obalanserna ska medföra en nedgång i världsekonomin. Vi frågar oss med förundran och kanske ängslan vilken politik man kommer att föra i det nya och hur detta kommer att tas emot av världen. Vi behöver faktiskt inte gå längre än till för att se stora frågetecken i många stater. Framför allt gäller det också öster om , i . Allt detta kommer att påverka med stor kraft, eftersom vi är så exportberoende. Vårt pensionssystem är starkt bundet till ekonomin och hur många arbetade timmar vi kan få fram i . Vårt nya pensionssystem, som infördes och konsoliderades , är mycket mer kopplat till just arbete. Man tjänar in sina pensionspoäng och får sina pensionsrätter, krona för krona, upp till en maximinivå. Dessutom finns det inte längre någon undre eller övre gräns för man kan tjäna in till en bättre pension. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Men en sak måste poängteras mer än en gång, eftersom många fortfarande inte har klart för sig hur pensionssystemet fungerar: Dagens arbetstagare betalar genom pensionsavgifter dagens pensioner, och framtidens arbetstagare betalar framtidens pensioner. Det är det vi kallar generationskontraktet. Vi förutsätter att våra barn och barnbarn kommer att betala in pensionsavgifter för oss när vi går i pension. Det är fortfarande alltför många som tror att deras pensionsavgifter har betalats in till några AP-fonder där pengarna ligger och väntar på dem tills de går i pension. För att kommande generationer ska få respekt för inbetalningen av pensionsavgifter är det synnerligen viktigt att varje generation betalar för sig och inte vältrar över skuldbördor på kommande arbetstagare; systemet måste upplevas som rättvist. Det gäller avgifter till pensionssystemet och kommande pensionsåldrar men också ändringar i premiepensionssystemet. Även om vårt pensionssystem är så konstruerat att det håller för olika obalanser behöver det förstärkas för att inte riskera att hamna i balanseringar vid vanliga ekonomiska tillbakagångar. Det är därför de olika regeringarna och Pensionsgruppen har tillsatt ett antal utredningar som alla ska stärka, klargöra och förenkla pensionssystemet. Vi har ett antal faktorer att ta hänsyn till. Det kommer att bli färre som arbetar i förhållande till dem som är pensionärer. Pensionen ska räcka längre, eftersom vi blir allt äldre. Vi måste stärka tillgångssidan i pensionssystemet. Därför har Pensionsgruppen ett antal utmaningar framåt när det gäller hur vi ska förvalta och stärka systemet. Pensionsgruppen har dessutom tillsatt en utredning som ska titta på hur vi kan få mer jämställda pensioner, vilket är viktigt. Det är viktigt att poängtera att det bara finns en sak som kan betala pensioner och ge systemet stabilitet : arbete. Fler i arbete både tidigare och senare i livet ger bättre pensioner. 40-talsgenerationen har till stora delar gått i pension, och det gör att det redan fattas människor på många arbetsplatser, inte minst i vården. går det tre arbetstagare på varje pensionär. Redan om 20–kommer den siffran att vara närmare två arbetstagare på varje pensionär, om inte villkoren ändras . Vårt svenska pensionssystem tål och är konstruerat för denna typ av förändringar, men pensionsnivån riskerar att bli alltför låg för många – framför allt för dem som inte har tillräckligt med tjänstepension eller började arbeta i tidiga åldrar. Vi måste därför få till ett flexiblare system för vid vilken ålder man blir pensionär på heltid. Det viktigaste bidrag vi kan göra för att få upp pensionsnivåerna är att införa pensionsåldersutredningens förslag och principer, med andra ord: att de flesta får möjligheten att arbeta till. Detta höjer pensionerna rejält, förutom att människor får till med riktig lön. Dessutom behöver varje arbetstagare som orkar och kan göra en insats. För att i övrigt förtydliga detta kan vi se vilken skillnad det nu är på de ungdomar som är på väg in i arbetslivet. Man är närmare innan man har sitt första heltidsjobb, medan började de flesta arbeta redan som 16-, 18- eller 19-åringar. Det gör skillnad. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi har en stabil majoritet för vårt svenska pensionssystem. Det är sex partier över blockgränserna som ansvarar för att har ett stabilt system som ska klara olika påfrestningar från demografi, ökningar av medelåldern och kraftiga konjunkturväxlingar. Då kommer min första fråga till i första hand Vänstern. Ni har sedan det nya pensionssystemet infördes ofta kritiserat detta retoriskt, även i debattartiklar , och sagt att man borde införa ett helt nytt system. Trots högtravande ord har ni inte lagt till några nya pengar till pensioner i den här budgeten. Med andra ord är det inga riktiga löften till pensionärerna utan bara en massa ord utan innehåll. Om jag har förstått rätt klagar ni på nivåerna i pensionssystemet och vill ha tillbaka ett förmånsbestämt system som kan ge mellan av slutlönen. Det låter väl bra, om man inte tittar på vilka konsekvenser det skulle få ekonomiskt. Det skulle innebära att pensionssystemet måste förstärkas med flera tusen miljarder om alla människor skulle omfattas nu och . Vet ni om det? Jag förstår att det är ett välvilligt önsketänkande, men om ni är ett seriöst parti så måste ni titta på konsekvenserna innan ni uttalar ett sådant förslag. Var ska ni ta dessa pengar? Ska skatten höjas till för alla, inklusive pensionärer? Jag skulle också vilja fråga något. Jag noterar att ni även har gjort en kraftig satsning på garantipensionärerna i ert budgetförslag. Det låter välvilligt och bra för denna grupp, något som säkert alla skulle vilja få till stånd. Men jag förstår fortfarande inte hur ni får ihop ekvationen i praktiken. Alla som sysslar med pensionsfrågor vet att skillnaden i pension och bostadstillägg mellan dem som enbart har garantipension och dem som har låg inkomstpension är mycket liten. Det rör sig ibland bara om hundringar eller någon tusenlapp. Om man bara skulle höja garantipensionen, som ni föreslår, blir konsekvensen att nettopensionen blir högre för en garantipensionär än för en lågbetald inkomstpensionär. Hur tänkte ni där? Eller tänkte ni inte? Jag kan också konstatera att från och med årsskiftet 2017 kommer pensionsnivåerna att gå upp för de flesta grupperna. Både tilläggs- och inkomstpensionen ökar . Det ger en ålderspensionär som har 14 000 i pension mer före skatt eller . En pensionär som har 16 000 i pension får före skatt. Detta är en konsekvens av att det gick hyggligt för , eftersom det är eftersläpning. Garantipensionen höjs med , eftersom det är prisbasbeloppet som styr uppräkningen här. Jag vill också informera om att den statliga delen av pensionssystemet som det är planerat omsätter 34 774 miljoner. Därtill kommer inkomstpensionssystemet, som beräknas omsätta . Sammanlagt omsätter det system som ligger vid sidan av och det statliga systemet hela 335 miljarder. Det är den största enskilda posten i vår svenska statsbudget. Jag skulle vilja avsluta mitt anförande med följande tre saker som är jätteviktiga för pensionssystemet och avgör framtida pensioner: ja till stabila statsfinanser, ja till fortsatt arbetslinje och ja till ett fortsatt stabilt och uthålligt pensionssystem. Ekonomisk trygghet vid ålderdom 235 (SD): Vi debatterar socialförsäkringsutskottets betänkande SfU2 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Jag tyckte att det var kul att gå hit till . Politik är roligt. Att inför debatter gå igenom såväl våra egna förslag som regeringens och oppositionens är ofta givande och stimulerande. Det råder ju samsyn kring ganska många grundförutsättningar inom detta utgiftsområde. Då menar jag inte att vi i sak tycker lika, för det gör vi inte, gudskelov. Jag menar att det sällan är svårt att förstå eller till och med ibland dela respektive partis utgångspunkt i många av dessa frågor. Det är en bra grund för konstruktiva debatter. Men det är också väldigt allvarligt och ansvarstyngt med politik, inte minst när vi talar om de äldres situation. Även om det är kul med politik är det inte alltid lika kul att titta på verkligheten, den verklighet som måste utgöra grund för allt beslutsfattande, här såväl som överallt annars. Det som ligger på bordet i den här frågan är ingen munter syn. Förutsättningarna för vårt lands välfärd är inte de bästa. Och jag är rädd att det tyvärr kommer att bli ännu sämre innan det förhoppningsvis, med rätt prioriteringar, blir bättre. lever närmare en kvarts miljon äldre under ekonomiska förutsättningar som EU betraktar som fattigdom – en kvarts miljon. Lägg till det en övrig välfärd som i stora stycken inte håller måttet. Lägg till det vårdköer, vanvård, matransonering i äldreomsorgen, allmän otrygghet och så vidare. Det ska f-n bli gammal i det här landet, höll jag på att säga. har måhända en lite speciell syn på äldre. Vi ser bortom det konventionella plus- och minustänkandet i budgeten. Vi ser de äldre som en grupp människor som vi faktiskt är skyldiga något. Det har vi pratat om här förut. De har skapat detta land och vår relativa välfärd åt oss. De har gett oss möjligheten att överhuvudtaget stå här och tala om hur vi ska fördela våra gemensamma resurser. De har gett oss vårt land – vår arvejord, om ni så vill – för oss att ärva. Och utan att i alltför hög utsträckning glida in på andra politikområden så är det rimligt att här nämna att det finns väldigt många andra välfärdskonsumenter som inte kan stoltsera med att ha gett oss vårt land. Förutom att även naturligtvis delar uppfattningen att alla svenskar ska ha rätt till en rimlig lägstanivå för överlevnad förtjänar våra äldre faktiskt mer än så. De förtjänar såväl goda ekonomiska förutsättningar som aktning och respekt. Det är vi skyldiga dem. Även om det inte ligger under detta utskott vill jag ta tillfället i akt att återigen lyfta fram det orättfärdiga i att pensionärer fortfarande betalar högre skatt än de som arbetar. Pensionen och pensionspoängen är ju också ett slags lön för arbete, även om själva arbetet utfördes för länge sedan, i arbetslivet eller i hemmet. Nuvarande ordning är orimlig, av flera skäl, och i ett teoretiskt scenario där övriga partier i denna kammare hade valt att rösta på vår budget för sedan hade skatteskillnaden mellan löntagare och pensionär varit , . Det hade gjort skillnad för pensionärer. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den andra riktigt stora satsning vi gör för äldre är ett ordentligt lyft för våra garantipensionärer. Garantipensionärer är äldre som av någon anledning inte förvärvsarbetat i en grad som ger dem rätt till vanlig pension. En typisk garantipensionär är en kvinna som har arbetat oavlönat med hem och barn under stora delar av sitt liv. Vi menar att arbete i hemmet var en viktig del, ja till och med en förutsättning, för sociala och ekonomiska framgångar under . anser att de kvinnorna, och i förekommande fall naturligtvis även männen, är värda en bättre ekonomisk situation på ålderns höst. Vi vill därför anslå medel för att höja garantipensionen ordentligt. Det är helt enkelt ett effektivt sätt att nå en grupp som vi vet har det särskilt knapert . Med vår satsning på ca 3 miljarder skulle en garantipensionär, beroende på civilstånd, få 700–mer i plånboken . Ja, vi i har valt att lägga väldigt stora resurser på gruppen äldre i vår budget. Det handlar om principer – heder, respekt och så vidare – men också om att vi faktiskt tror att det är någonting som gynnar oss alla. Jag hör ibland invändningar mot detta synsätt. Inte minst ser jag ett motstånd mot detta synsätt i regeringens och även andra partiers budgetar. Det är vid första anblicken en ren kostnad att genomföra sådana här reformer. Därför avstår man. Vi sverigedemokrater ser det inte riktigt så. Vi vet att människor med små ekonomiska marginaler i hög utsträckning använder eventuella ekonomiska tillskott för konsumtion – det är en konsumtion som gynnar både sysselsättning och tillväxt. Men vi tror också att ett samhälle som tar hand om de äldre på ett värdigt sätt är ett bättre samhälle. Det är ett samhälle som mår bättre. Jag kan redan nu säga att situationen för i synnerhet den kvarts miljon äldre som med EU-termer lever i fattigdom kommer att vara en väldigt viktig fråga för oss sverigedemokrater i valrörelsen och inför kommande regeringsbildning om mindre än från . Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 2. I detta anförande instämde (SD). 236 (M) replik: Jag lyssnade länge på inlägg och väntade lite grann på att han skulle förklara för mig hur tänker. Alla vet att vi har ett stort pensionssystem som är fristående och som går efter pensionsrätter. Det är så det nya pensionssystemet är upplagt. I många andra stater har man ett gemensamt system. Det är ett helt statligt system – det är det vanliga. Men i har vi valt att göra så här. Ni väljer att lägga pengar på garantipensionen, som är den statliga delen, den lilla delen. Hur får ni ihop det om ni höjer detta? Jag har naturligtvis respekt för det. Detta vill egentligen alla partier som ingår i Pensionsgruppen och så vidare. Vi lever med att försöka höja garantipensionen, och bostadstillägg höjer man undan för undan. Men du måste förklara för mig hur ni har tänkt när det gäller inkomstpensionärerna, som vad jag förstår inte får en höjning i ert förslag. Ska garantipensionärerna ha högre pension än de som har slitit som undersköterskor hela livet? 237 (SD) replik: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Först och främst tror jag inte att det finns särskilt många sådana fall. Vi har pratat om detta förut, och jag tvivlar absolut inte på att det förekommer. Men jag tror inte att överlappningen är så stor som man vill göra gällande. Naturligtvis behöver man titta närmare på hur människor som lever under sådana förhållanden, trots att de så att säga har en riktig pension, kan få det bättre. Men man får inte glömma att mycket av tillskottet – vi lägger 6 miljarder på detta – återkommer i form av att människor är berättigade till exempelvis bostadsbidrag och annat. Det gör att summan kanske är ungefär 3 miljarder . Vi har som sagt pratat om detta tidigare. Jag har tittat närmare på det. Jag upplever inte att den potentiella överlappningen skulle vara så stor att det är ett problem som inte går att lösa. Men jag är naturligtvis öppen för att ha den diskussionen i ett längre sammanhang för att riktigt förstå vad du menar, 238 (M) replik: Då var det precis som jag befarade. Man har inte gjort sin läxa ordentligt. Man har inte tänkt igenom konsekvenserna. Då kan jag upplysa om att de rena garantipensionärerna nu är ungefär 68 000. Det är alltså den grupp som kanske aldrig har varit ute i arbetslivet. Det är en ganska stor grupp som har både garantipension och lite inkomstpension. Det är en riktigt stor grupp. Den största gruppen är naturligtvis den som lever på inkomstpension. Jag kan upplysa om hur det skulle bli om förslaget från går igenom. Då skulle en stor grupp – om vi räknar in bostadstillägget, som många har rätt till i den här gruppen, framför allt kvinnliga pensionärer som har tjänat dåligt – få en lägre pension än de som har garantipension. Jag tror att det sista som sa var bra, nämligen att han ska gå hem och göra läxan och komma igen och göra rätt. 239 (SD) replik: Vi ska göra läxan tillsammans, och jag. Men jag måste ändå påpeka något om det nu är så viktigt för att stärka garantipensionärerna. Jag tycker att det lyser väldigt mycket med sin frånvaro i er budget och i era förslag. Det rimmar inte riktigt, tycker jag. 240 (C): Jag tänkte börja med det som rör regeringens resultatredovisning i detta budgetförslag, för där förmedlar man vad man menar med informationsgivning till pensionsspararna. Att ge information till våra pensionssparare är oerhört viktigt. I det sammanhanget har verkligen gjort ett bra jobb. Det är viktigt. Men vi behöver göra mycket mer. Det är nämligen viktigt för vårt pensionssystem, för trovärdigheten och för aktiviteten bland våra pensionssparare att man känner till hur vårt pensionssystem fungerar. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi i är oerhört måna om detta. Vi menar att man måste börja informera på många olika plan. Det gäller bland annat i mödravården. Då kan man undra: Vad har föräldraförsäkringen och barnafödande med pensioner att göra? Vårt pensionssystem bygger på att vi ska ha en arbetsinkomst för att kunna få en pension. Det betyder att tjänstepensionen och premiepensionen framöver är väldigt viktiga för att vi ska få pengar när vi blir pensionärer. Med andra ord är det viktigt att nyanställda frågar sina arbetsgivare: ni in till tjänstepensionen? Vi måste också se till att de med de lägsta pensionerna får en högre pension. Vilka är det då som har de låga pensionerna? Ja, det kan man undra. Jag kan upplysa om det. Ni vet att föräldraledigheten fördelas väldigt olika. Då förstår ni alla vilka som förlorar på det. Det finns ungdomar som inte kommer in på arbetsmarknaden. Det finns nyanlända som får vänta oerhört länge på att få sitt första arbete. De är förlorarna. De har de lägsta pensionerna. Därför säger vi i : Det är viktigt att man snabbt kommer in på arbetsmarknaden. Det sa också från . Det handlar om att man som nyanländ ska börja jobba man är här. Det ska finnas ingångsjobb för ungdomar och nyanlända och ingångsföretag för nyanlända, så att de kan börja tjäna pengar direkt. Det är viktigt. Det räcker inte att bara höja pensionsåldern, som vi i Pensionsgruppen nu föreslår. Men det är någonting som är väldigt viktigt. Jag och vill att vi snabbt ska fatta beslut om att höja pensionsåldern. Vi i Pensionsgruppen arbetar också med andra angelägna frågor, och dessa frågor rör jämställdheten. Pensionsgruppen arbetar med att vi ska få jämställda pensioner. Kvinnorna är de som förlorar mest i pensionssystemet och som har de lägsta inkomsterna. Detta måste vi ändra på, för det här är ett jämställdhetsproblem. Vi har tillsatt nio olika utredningar som har tittat på olika delar för att se vad som påverkar jämställdheten och förutsättningarna för att ge kvinnor en högre pension. Jag kan här avslöja att vi i , bland annat, vill ta fasta på några av dessa förslag. Detta innefattar att dela pensionsrätterna, att minska följsamhetsindexet och att göra en delning av premiepensionen obligatorisk – den är frivillig. har jag avslöjat det som vi gärna tar med i förhandlingarna i Pensionsgruppen. Det är viktigt att få detta klargjort. Och sist men inte minst: Alla de förslag som jag nu har nämnt är faktiskt bara kosmetika i pensionssystemet. De egentliga problemen, skulle jag vilja säga, är tre stycken: att höja lönen för de kvinnodominerade yrkena, att möjliggöra för invandrare och ungdomar att snabbt komma in på arbetsmarknaden och att dela föräldraförsäkringen och föräldraledigheten. Vi måste ju dock göra något åt dagens pensionärer också, för det andra handlar ju om morgondagens.