prot · H40937 · 2016-11-30 00:00:00 — Alla önskemål om hur det borde vara uppfylls i propositionen, så snälla : Passa på och läs den nu innan vi röstar! Det är bara att rösta för hela propositionen, inklusive vår reservation, . 43 (M) replik: Det gick ju bra ända till det andra inlägget. Sedan kom det in på det här med att folk inte läser och inte kan och inte förstår. Det är en uppfattning som får stå för . Jag tror att vi som sitter här inne och även andra har läst och tagit del av detta för att förstå och ta ställning. Det är inget att skratta åt; vi har olika ingångsvärden. Jag tycker att man ska respektera varandra för det. För mig finns det tre ben att stå på i detta. Det handlar om att företag ska kunna ha olika avtal. Så är det inte. Lagar och regler finns i grunden. Det är inte så att det står och faller med en upphandling. Detta är en upphandlingsstrategi. Vi har grundlagar, vi har rättssystem, vi har sätt att beivra. Man kan säga upp avtal. Det finns många olika sätt som ligger till grund för den svenska modellen också när man förhandlar löner. Det ligger redan där. Det tas inte bort och försvinner med en upphandlingslagstiftning, så det finns redan där. Alltså har vi i den här lagstiftningen att ta ställning till hur det blir bra i alla delar. Jag har gjort det så som jag ser på det, och jag ser att medborgare kan få det bra genom att man ser till att upphandla på rätt sätt där ute. Då får också de anställda det gott. Det ska de ha. Sedan ska vi se till att företag av alla slag – jordbrukare med deras villkor, familjeföretag, småföretagare och stora företagare – också ska kunna delta. Vi vill också uppnå mer. Vi vill att de ska bli duktiga på upphandling och kunna sälja goda svenska varor på export. 44 (V) replik: Nytt regelverk om upphandling Lagen om offentlig upphandling handlar om vilka regler vi tycker ska gälla till exempel när partikamrater upphandlar här i . Det ska finnas ett regelverk som alla ska hålla sig till och som ska utgå från till exempel de tre särskilda kontraktsvillkoren om arbetstid, lön och semester. Det är väldigt tydligt att det faktiskt behövs, för är det bara av kommunerna som ställer dessa villkor. Det jag verkligen funderar över, , är: Tror verkligen moderater att svenska löntagare vill slå ut de företag de jobbar åt? Det måste vara så man ska tolka er argumentation, för de fackliga företrädarna säger ju att den här lagstiftningen är för mjuk. Menar att till exempel TCO skulle förorda en lagstiftning som skulle slå ut svenska företag i konkurrens med utländska företag? Jag tror inte ett dugg på det. Jag tror att svenska löntagare vill värna de företag de jobbar åt, jag tror att svenska löntagare vill ha sjysta villkor och jag tror också att de allra flesta svenska företag vill ha det. säger att det är självklart att vi ska ha sjysta villkor på arbetsmarknaden. Men det verkar inte vara så självklart. trängs de ju undan i den offentliga upphandlingen, och ni vill fortsätta att upprätthålla ett sådant system. Jag tycker att det är djupt problematiskt att , som har kallat sig för det nya , lyfter ut just de paragrafer som ska skydda arbetarna från lönedumpning. Kan förklara det för mig? Varför lyfter ni ut just dessa fyra så centrala paragrafer av de ungefär tusen paragrafer som finns i den här propositionen? 45 (M) replik: Som jag sa till finns det tre ben att stå på för min del när jag tittar på det här. Det är att man ska göra bra upphandlingar. funkar inte upphandlingarna som de ska. Det finns mycket att göra åt dem. Det handlar också om att den som gör inköpen ute ska kunna ha de verktygen. De finns redan, men man måste börja fundera på hur man ställer sina frågor och vad man vill upphandla. Vad är det jag köper, och hur gör jag det? Jag tog exemplet från färdtjänsten med , som ska kunna åka i en bil med en chaufför som inte ska behöva springa in och springa ut, och hon ska inte vara rädd under färden. Man ska se till att beställa ett innehåll. Det är det vi talar om: Man beställer ett innehåll som är av godo för den person det är till för. Tror att inköpen kan göras på andra sätt? Det finns en hel del att göra. har mina partikamrater i varit på tapeten , men vårt land är stort. Där finns 290 kommuner, ett antal landsting, regioner och myndigheter. Det viktiga för landet är att beställa ett innehåll. Det innehållet har sedan ett pris, och det är priset man tittar på. Om man enbart beställer till lägsta pris utan att titta på kostnaderna kan det bli fel. Det är där det måste ske nya saker. Om den lagstiftning som ligger till grund för vårt land försvinner, till exempel om att parter förhandlar om löner, om grundlagen eller rättsväsendet försvinner, går det då att beivra felaktigheter eller vidta åtgärder mot någon som missköter ett uppdrag? Kan ett avtal då sägas upp? Är det möjligt eller inte möjligt ? 46 (V) replik: Nytt regelverk om upphandling Är det någon som är emot bra upphandlingar? Vad är det för retorik? Är det någon som är emot ett bra innehåll i upphandlingarna? Nej, inte i den här kammaren. Men vi är oense om huruvida de som utför tjänsterna ska ha goda arbetsvillkor eller inte. Det är däri konflikten ligger. Konflikten handlar inte om taxichauffören ska ha tid att gå ut och ta emot mormor i porten och hjälpa henne in i bilen. Konflikten handlar om chauffören ska ha en skälig lön för sitt arbete eller om chauffören ska ha det som med 60–80 timmars jobb för att få ihop en lön på 24 000 eller om städaren i skolan ska arbeta för några tior . Det är däri konflikten ligger. Det ni föreslår i er motion, och som kommer att vinna gehör i kammaren, är att lyfta ut de paragrafer som rör dessa arbetsuppgifter. Ni vill fortsätta på den väg som råder , där löner och arbetsvillkor som är finansierade med skattemedel kan dumpas. Ni brukar säga att det ska löna sig att arbeta, men det ska tydligen inte löna sig att arbeta i företag som har vunnit upphandlingar. Där ska detta inte gälla, enligt retorik. Det är märkligt att det parti som kallar sig för det nya inte kan se att arbetare på svensk arbetsmarknad utnyttjas. Arbetare ställs mot arbetare. Propositionen säger att samma villkor ska gälla för svenska företag som för utstationerade företag. Detta vill ni gå emot. Ni låtsas som att det står något annat i propositionen. Det gör det inte. Läs på s. 834, så får ni se att där står att samma villkor ska gälla för alla företag. Det borde vi åtminstone kunna komma överens om. 47 (M) replik: Det är märkligt att tycker att retoriken blir fel när hon för fram sina egna krav om att alla ska göra goda upphandlingar. Ingen vill något annat. Men när det finns en annan väg att komma fram till en lösning, fast med olika medel och metoder, då är det fråga om lönedumpning – alla som är av en annan åsikt vill lönedumpa. Det blir en mycket märklig retorik, och den är inte värdig. Det går inte att förbjuda nollanbud. Man ställer krav vid upphandling på att de som lägger låga anbud ska förklara hur de går ihop. Det är i det ledet som kraven kan ställas. Om man säger nej till dem som lägger för låga anbud blir det inte heller dåliga anbud. Då har man stoppat dem. säger själv att det ska vara samma villkor för alla företag. Men alla företag är inte lika. Det är inte så att de företag som inte har kollektivavtal är osjysta. Tvärtom är det fråga om familjeföretag, enmansföretag och så vidare. Det är vad vi har reagerat på. Det måste finnas fler möjligheter. Jag vill att fler företag i ska kunna vara med i upphandlingar. Men det finns andra sätt att komma fram till detta. Självklart ska det inte vara osjysta villkor som gör att folk får eller i lön. Det är era exempel, och det kan inte vara en grundlön. Men de lönerna existerar, och de ger märkliga signaler. Om det är så det går till bör avtalen sägas upp. Det ska inte vara så. Det ska vara goda företag som ger goda förutsättningar för alla. Nytt regelverk om upphandling 48 (S) replik: Jag lyssnade med intresse på början av anförande. Först och främst undvek noggrant att ta upp att de små företag som vill vara sjysta, som vill göra rätt för sig, är förlorare . Det måste även inse. Det är faktiskt så. Familjeföretag eller inte – de som vill göra rätt för sig har inte möjlighet att konkurrera med dem som inte gör rätt för sig. Hur slås fötterna undan för de små företagen med vad som föreslås i dagens proposition? Hur händer det? Hur gör man? Vad är grunden för att fötterna slås undan för dem? Det har inte framgått på något sätt. Om man ska tro inlägg kommer inte några grönsaker eller jordbruksprodukter att kunna upphandlas eftersom de skördas utanför kollektivavtalade arbetstider. Så är det inte. Jordbruksprodukter är en av de saker som verkligen upphandlas . Man får gå tillbaka till verktygslådan och fundera över om det man har sagt i debatten verkligen stämmer. Det är inte på det sättet, och det stämmer definitivt inte med propositionen. 49 (M) replik: arbetar på olika sätt med olika former av anställningar. De är alla sjysta och betalar kanske mer än vissa kollektivavtal. Men vi har inte pratat om golv eller tak. Avtalen ser olika ut. Jag vill även i fortsättningen ha en mängd olika former av avtal i . Det är viktigt. Det kommer nya företag, startup-företag, ägda på olika sätt. De gör bra saker för landet, och jag vill att de ska kunna vara med i upphandlingar. Vi har talat rätt mycket om taxibranschen. Det finns it, mat, alla produkter och tjänster. Vi talar också om innovativa lösningar. Men det blir krångligare och besvärligare för de små företagen. Det är svårt att veta vad man får säga. Lagstiftningen är motstridig i olika delar, och lagstiftningen blir krångligare. Företagaren har inte möjlighet att ta del av alla delar. Dessutom läggs en stor börda på kommunerna som ska rådda med detta tillsammans med myndigheter och landsting som kommer att få ta itu med en kö av företag som behöver hjälp. Det blir mer och mer komplicerat. Hela lagstiftningen lämnar mycket övrigt att önska. Vi befarar att det är fel väg att gå. 50 (S) replik: börjar jag förstå bättre vad är ute efter. Det är egentligen att säga nej till allt. Hon säger att det inte ska finnas några regler för offentlig upphandling. Det ska finnas något slags minimiregler. Sedan var det frågan om andra avtal. Vad ska man ha avtal till om det inte är för att reglera lön, sociala villkor, semester? Ska inte de lagar och förordningar som finns i gälla? Vilka andra typer av avtal är det fråga om? Det är ditt eget ordval. Nytt regelverk om upphandling För mig är kollektivavtalet ett golv. Om ett företag vill betala dubbelt mot kollektivavtalet – inga problem. Om ett företag vill ge dubbelt så lång semester – inga problem. Det är upp till det enskilda företaget. Men tror inte jag att det finns företag som agerar riktigt så. Företag tycker nog att kollektivavtal är väldigt bra, för det garanterar lika konkurrensvillkor i hela och mellan olika företag. Vi fick ett brev från Unionen där man påpekade just det – att kollektivavtal är någonting som garanterar lika konkurrensvillkor. Jag sa i talarstolen att och kollektivavtal inte går ihop. Det besannas av ditt inlägg här, . Det andra exemplet du tog upp, det från byggbranschen med utländska företag och , förstod jag inte ett dugg av. Det står tydligt i lagen att samma villkor ska gälla för svenska och utländska företag. Att har ett kontor i utlandet spelar ingen roll – det är samma villkor som gäller. 51 (M) replik: har lagar i botten. Vi har också parter som förhandlar om löner och semestrar och sådant som vi har varit inne på – det vi kallar den svenska modellen. Men det görs där ute. Det görs utanför upphandlingen. Det behöver man inte ta in där. Det finns redan med att man förhandlar om detta. Man gör på olika sätt. Familjeföretag har inte kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande lösningar. De har sina avtal. Det är det jag menar med andra avtal. Likadant är det med enmansföretag. Jag vill inte utestänga dem. Det är också så att kollektivavtal inte är ett sätt att göra saker och ting. Det förekommer i branschen att man kliar sig i huvudet och funderar på vilket avtal man ska ha. Man kan ha massor av olika avtal och delar av detta. Det är ett väldigt stort ansvar man lägger på kommunerna att ta över den här delen. Det blir krångligare, svårare och mer jobb att se över detta. En person som är anställd och städar ett kommunhus jobbar på ett avtal medan man på en skola jobbar på ett annat, för att ta bara ett exempel på hur det kan skilja sig åt. Om man ska ha anställda som är anställda på olika sätt kan man inte välja det lilla företaget om det i upphandlingsunderlaget ställs krav på att man ska ha det på ett visst sätt. Det gäller att man har möjligheten att få till det. Låt mig slutligen säga något om mitt exempel med utländska företag. Jag tog som ett exempel eftersom man har verksamhet som är så stor att den sträcker sig internationellt. Det finns ju företag som inte är internationella. Om man då ställer krav utöver kärnan och tittar på försäkringar, pensioner och så vidare börjar man ställa extra krav. Det är ju inte så att är försäkringslöst, vilket man skulle kunna tro när man lyssnar på debatten. Om man ställer de extra kraven i handlar det här företaget utifrån och in medan de små inte kan göra det. 52 (SD): Jag ska gå in på lite av ett sidospår i dagens debatt och tala om motion 151 Förbud mot halal- och koscherslakt samt motion 2447 Mat och livsmedel med hög kvalitet. Nytt regelverk om upphandling Många svenskar äter kött från djur som slaktats på ett fullständigt hänsynslöst sätt utan någon som helst respekt för djurets värdighet, och man äter ofta det här köttet helt utan att veta om det. Djuren avlivas och avblodas utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Den rituella slaktmetod som jag talar om är det som heter halal- eller koscherslakt. Obedövade djur – får, lamm och kor – stängs in i en ställning i vad som närmast kan beskrivas som en torktumlare och vänds upp och ned på ett onaturligt och plågsamt sätt för att slutligen få strupen avskuren. Nerver, artärer, matstrupe och luftstrupe skärs av. Men kniven går inte tillräckligt djupt för att nå två stora artärer, vilket gör att blodet fortsätter pumpas till hjärnan. Djuret kan efter detta leva i innan det slutligen möter sitt öde och dör av blodförlust. En veterinär beskriver tillvägagångssättet på följande sätt: Det handlar om ett jättestort operativt ingrepp utan bedövning. I alla andra sammanhang skulle jag som veterinär bli fråntagen min legitimation om jag gjorde något liknande. I är det fortfarande förbjudet med slakt utan bedövning, men enligt tidigare vd:n för och Charkföretagen är det vanligt att många svenskar utan att veta om det får ritualslaktat halal- och koscherkött på sitt middagsbord. Slakterier i andra länder överproducerar nämligen ritualslaktat kött för att inte få brist på det, och sedan exporteras och säljs det i andra länder som vanligt kött. I en rapport uppskattade det franska att 40–av djuren slaktades utan bedövning trots att efterfrågan på halal- och koscherkött bara stod för av slakten. Enligt en undersökning gjord av kunde ingen av landets större charkgrossister redovisa vare sig kontrollpapper eller avtalstexter som garanterar att kött från djur som plågats ihjäl inte når de svenska konsumenterna. Eftersom det verkar finnas en marknad för de här produkterna och därmed också ekonomiska incitament börjar allt fler köttproducenter övergå till dessa slaktmetoder. I vissa producentländer slaktas till exempel allt får- och lammkött med det här tillvägagångssättet. Myndigheterna för ingen löpande statistik, men franska siffror visar att av lammen och av korna slaktas utan bedövning. I uppskattar veterinärer andelen obedövade får och lamm till . Bara i slaktas, enligt siffror från , så många som 114 miljoner djur genom halalslakt – . Det är svårt att säga exakt hur man bäst angriper det här växande problemet. tror att problematiken behöver angripas ur flera vinklar, vilket motionen tar upp. Dels måste inta en stark hållning gentemot EU och arbeta för generella förbud mot denna brutala form av slakt inom hela unionen; dels måste aktivt söka undantag i EU så att vi kan förbjuda import av kött som slaktats med metoder som avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Det som är relevant för finansutskottet är yrkandena om att man ska kräva att all mat som upphandlas via offentlig upphandling garanteras vara från djur som slaktats och avblodats efter bedövning i enlighet med svenska djurskyddsregler. Nytt regelverk om upphandling Vi har kanske världens mest ambitiösa djurskydd, herr talman, och det är något är stolta över och vill värna. Vi menar att en kompromiss med svensk lagstiftning eller etiska normer aldrig får accepteras. Jag yrkar bifall till reservation 5. 53 (V) replik: har vi debatterat arbetstagares rättigheter på svensk arbetsmarknad. väljer att debattera halalslakt. I propositionen som nu har bestämt sig för att rösta emot – de går med borgarna – kan man säga att det ställs krav för att löntagarna ska kunna säkra rimliga arbetsvillkor. Det ställs krav på att det ska finnas semester och att det ska vara skälig arbetstid, det vill säga att man ska följa arbetstidslagen, och att man ska ha lön i enlighet med kollektivavtalets villkor. Det går alltså emot. har hamnat i en situation där är mer progressiv i fråga om arbetsrätt än är. Ni är så beredda att gå emot det här förslaget att ni till och med är villiga att böta till EU för att kunna göra det. Ni offrar byggnadsarbetare, chaufförer och städare i er kamp för att gå direktörernas ärenden. Det är ett stort svek mot landets löntagare. Jag undrar: Hur har ni kommit fram till den slutsatsen? Varför ska vi inte ha skäliga arbetsvillkor på svensk arbetsmarknad? Varför ska arbetare ställas mot arbetare? Varför ska vi inte ställa krav som är rimliga i förhållande till lön, semester och arbetstid? Varför ska inte svenska företag kunna konkurrera med utländska på samma villkor? Jag skulle gärna vilja ha svar på det. 54 (SD) replik: vet säkert att man i ett och samma betänkande behandlar alla möjliga motioner, allt från den proposition som regeringen har lagt till de andra motioner som har kommit in från enskilda ledamöter och det som jag har föredragit. Jag tycker att det är extremt synd att förminskar frågan om djur som plågas ihjäl. Jag har här tre artiklar: ”Kött från plågade djur säljs i svenska mataffärer”, ”Vanligt att slakta utan bedövning”, ”Får fick halsar avskurna på pizzeria”. Detta tycker är irrelevant i sammanhanget. Hon tycker att det är synd att jag tar upp denna viktiga djurskyddsfråga. Jag ska ändå svara kort på det andra som frågade mig om. Lagrådet och har riktat massiv kritik mot den proposition som ligger på bord. Även ditt eget statsråd sa att till och med facken tyckte att det var en dålig proposition. Så ni där ute på vänsterkanten verkar vara ganska ensamma om att tycka att det är en bra proposition. 55 (V) replik: Det statsrådet sa och jag även själv har sagt är att facken vill gå längre: att man tycker att man behöver ha ett mer omfattande skydd än vad propositionen faktiskt medger. Det är detta facket säger. Nytt regelverk om upphandling Det ni väljer att göra är att gå emot samtliga fackliga organisationer i denna fråga – förbund som slåss för att deras medlemmar ska slippa jobba för på en byggarbetsplats, jobba som taxichaufförer med allt från eller jobba upp till 60–för att få ihop en lön som är så låg som . Det är förbund som kämpar för att deras medlemmar ska ha rätt till semester, rätt till skälig arbetstid i enlighet med arbetstidslagen och en skälig lön. Det är dem ni väljer att gå emot. Av alla paragrafer i denna proposition väljer ni att gå emot de fyra som är till för att skydda löntagarna. Det säger något väldigt tydligt om var har hamnat. Jag vet att ni i stället för löntagarnas ärenden numera går näringslivets ärenden. Det är viktigare att stå på direktörernas sida än att stå på löntagarnas sida. Det tycker jag är väldigt tydligt i denna debatt. De argument som ni har anfört mot dessa fyra paragrafer är antingen direkt felaktiga i sak, eller så handlar de om form och om att regeringen inte har talat med . Ni sätter på er den stora offerkoftan, som ni är specialister på att ta på er. Ni tycker det är viktigare att föra det politiska spelet än att ställa er på löntagarnas och arbetarnas sida. Det är det valet ni gör, och det är den knappen ni trycker på . Det är ett stort svek mot svenska löntagare, som kan fortsätta att utnyttjas med skattemedel som finansiering. För att det ska kunna upprätthållas vill ni betala böter till EU. Det är ert ställningstagande; jag tar tydligt avstånd från det. 56 (SD) replik: Det är den typ av retorik som visar prov på som har lett till att ni inte får igenom er proposition. Ni sysslar med politisk plakatretorik i stället för att sätta er ned vid förhandlingsbordet och få igenom de delar som vi också säger är bra. Det finns både bra och mindre bra delar i propositionen, men det dåliga överväger. Hade ni tagit ansvar för hade ni satt er ned vid förhandlingsbordet med oss, talat om det som vi är överens om och fått igenom det. Det är därför vi har fyra egna reservationer som ni också har möjlighet att rösta på, om huvudentreprenörsansvar, utbildningsinsatser för upphandlingsansvariga och annat. Det har ni möjlighet att rösta igenom , om ni tar ansvar. 57 (S): För mig är detta inte någon lagteknisk debatt utan en debatt om värderingar, och det märks väldigt tydligt i det vi hört tidigare. Låt oss börja med att tänka på vad kollektivavtal är och vad de utgör. De är alltså en grundbult i det vi kallar den svenska modellen: fria parter på arbetsmarknaden som sluter avtal, hittar lösningar på arbetsplatser och talar om vilka villkor som ska gälla. Man får också fredsplikt; vi har en lugn arbetsmarknad i . Våra centralorganisationer, både på arbetsgivarsidan – SKL, , med flera – och på löntagarsidan – LO, TCO, och så vidare – bär upp den svenska modellen, som gör att vi kan se till att vi har bra konkurrensförutsättningar. Vi tävlar på lika villkor, som vi ser att de som arbetar har rimliga ersättningar och löner, som det går att leva ett normalt liv på. Nytt regelverk om upphandling Det är det som är grundbulten, och då blir frågan: Vad gör vi för att stärka denna modell? Ni ska veta att hyllar vår modell. Med tanke på den nya arbetsmarknaden och det teknikskifte som kommer säger de att den svenska modellen, med parter som sluter avtal, är den som klarar digitalisering, robotisering och automatisering bäst. Då når man nämligen ut i kapillärerna, långt ut i företagen, och hittar lösningar där. För oss är det väldigt viktigt att vi här i kammare kan stärka denna grundbult. Den har tjänat oss väl. Den har lyft oss när det gäller produktivitet och välfärd. säger alla partier att de gillar och värnar kollektivavtal. Orden kommer så lätt ur munnen. Liberalerna gillar det, och även och . Men när det blir en debatt om kollektivavtal får vi alltid höra att vad ni – de borgerliga på högerkanten, och hela rubbet – värnar är rätten att inte teckna kollektivavtal. Detta är väldigt viktigt för er. Med tanke på det jag sa, att detta är en grundbult som bär upp vår modell och vårt välfärdssystem, väljer ni att tala om att det ska finnas frihet att inte teckna. Alla inlägg har vittnat om att det faktiskt finns en kontrollfunktion. Det finns ett syfte med kollektivavtalen – inte bara att man ska komma undan marknadsstörningar så att man kan konkurrera på lika villkor, utan också att den välfärd som skapas fördelas på ett bra sätt så att vi kan leva våra normala liv med normala löner. Det är en jätteviktig värdering och grundbult hos oss socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister. Men ni delar inte den. Ni säger att ni gör det, men går ni emot.