prot · H40937 · 2016-11-30 00:00:00 — Är det alltså viktigare med djurskydd – skydd för grisar och kor – än med skydd för arbetare? 15 (C) replik: Delar av propositionen – eller hela, om så tycker – förhandlades fram under alliansregeringen. Det kan vara så. Men vem är det som lägger fram propositionen nu? Alliansregeringen tar gärna över om det skulle vara så. Men det är regeringen och ni som står bakom propositionen . Det är ert förslag. kan inte säga att det är vårt förslag för att vi har arbetat med det tidigare, utan det är ert förslag. Det är ni som lägger fram en tretusensidig proposition med tusen paragrafer, som får hård kritik för att vara för krånglig. Det är självklart att vi vill ha svenska löner i . Vad skulle vi annars ha? Vi vill ha svenska löner i . Svenska arbetsvillkor ska vara sjysta. Men vi vill inte blanda in detta i upphandlingen. gör det här till en fråga om att vi i allianspartierna skulle vara emot sjysta villkor för att vi inte vill ha in detta i upphandlingsreglerna. Det är inte så det är. Nytt regelverk om upphandling Det är parterna på arbetsmarknaden som tar ansvar för sjysta villkor. Sedan ska vi kunna göra bra upphandlingar. brister det i upphandlingarna och i uppföljningen. Men om vi gör det ännu krångligare och svårare och inför ännu fler paragrafer – hur ska man då kunna följa upp det? Hur ska man kunna följa upp de 687 kollektivavtalen och alla lokala avtal? Hur ska det gå till? Det kommer att bli svårare för små företag – för , och – att leverera till kommunen. Det vill inte vi vara med på. Vi står för sjysta villkor för både djur och arbetstagare i . Jag vet inte om vill få mig att säga något annat, men det kommer hon inte att lyckas med. 16 (S) replik: Det är ju alldeles utmärkt med detta besked från ! Ni står upp för de sjysta villkoren, och ni vill att man ska kunna ställa arbetsrättsliga krav. Då är det bara att följa kärnan från EU. Då är det bara att ställa upp på det förslag som vi har. Ja, det är krångligt. Men har den här regeringen försökt att göra det mindre krångligt. Vi gör det lättare för småföretagen. Vi gör det enklare, och man behöver inte följa alla avtal. Det räcker att följa det avtal som man lägger anbud på inom just den branschen. Man behöver absolut inte ha koll på alla andra avtal. Det är en skrämselpropaganda som tyvärr också företrädare har gått på. Jag tycker att det är glädjande att vill ha arbetsrättsliga krav här i . Det är jättebra. Jag tycker bara att det är synd att ni inte ställer upp på den kärna som EU nu kommer att genomföra i de andra länderna. Ska bli ensamt kvar? Vi är ensamma i . Ska vi bli ensamma i EU om att inte ha sjysta villkor och att inte ställa arbetsrättsliga krav? Tycker ni att det är för krångligt att ställa arbetsrättsliga krav men att det inte är krångligt att ställa krav på djurskydd? Varför skulle det vara bättre eller enklare? Vurmar ni mer för korna och grisarna? Det går inte att tolka det här på annat sätt. Jag hoppas att det inte är så. är en trevlig person, och vi brukar kunna komma bra överens. Jag vet att vill ha sjysta villkor. Men gör det då så lätt som möjligt! Se till att ni ställer upp på kärnan så att vi slipper böterna från EU! 17 (C) replik: Då säger jag det för femte gången: Vi vill ha sjysta villkor för arbetstagare i . Vi vill inte blanda in det i upphandlingskriterierna. Du säger att det är krångligt, . Du håller med om att det är ett krångligt system. Varför försöker vi då inte göra det lättare? Jag är företagare. Jag har suttit på båda stolarna; jag har suttit på kommunstyrelseordförandeplatsen, och jag har suttit som företagare och försökt lämna anbud till kommunen. Det är inte lätt ens med det tidigare förslaget. Och det kommer inte att bli lättare , när man ställer ännu fler krav. Nytt regelverk om upphandling Du nämnde skrämselpropaganda. Du försöker få det till att om inte detta kommer med i lagstiftningen kommer det att bli kaos i . Folk kommer inte att få sina löner, och det kommer att bli allt sämre. Så är det inte riktigt. Svenska fackföreningar och parterna på arbetsmarknaden har tagit ett bra ansvar och gjort bra villkor i . Det ställer vi allihop upp på. När det gäller djurskydd kan jag säga att om grisarna blir en avdelning inom LO och får ett fackligt förtroendemannaskap som står upp för deras rättigheter kanske vi kan diskutera det. Men att blanda ihop djurskydd och arbetarskydd är verkligen att blanda äpplen och päron. Vi har parter på arbetsmarknaden som företräder sina medlemmar och står upp för dem och skapar bra kollektivavtal. Vi behöver inte använda lagen om offentlig upphandling för att föra in andra villkor, som anklagar andra för att göra. Jag förmodar att det är någon som har tryckt på också för att få in detta. Visst har ni haft möten och talat med varandra? Fackföreningarna trycker på ganska hårt för att få in det här. 18 (V): har vi haft en parad i formfrågan. I sak har man dock inte kunnat argumentera för sina ställningstaganden. tog på sig sin uniform – offerkoftan. Det nya undvek allt vad de kunde möjligheterna att ta orden ”löntagare” eller ”arbetare” i sin mun. Det är märkligt att , och i hög grad tar upp det krångel detta kommer att innebära. Ni motiverar det med att detta blir så krångligt för alla småföretag, alla företagare och vilka det nu är. Men ni träffar just de fyra paragrafer som ska handla om att skydda löntagare och arbetare. Det är just dessa ni lyfter ut ur de tusen paragraferna, och det säger allt om ert ställningstagande. I propositionen ställs krav på tre arbetsrättsliga villkor, så kallade särskilda kontraktsvillkor. Det handlar om lön, semester och arbetstid. av löntagarna på svensk arbetsmarknad omfattas av kollektivavtal. Det ni vill göra är att låta de som inte omfattas av kollektivavtal styra hur upphandlingar ska gå till. De ska tillåtas dumpa löner och arbetsvillkor för de övriga på arbetsmarknaden. I det här direktivet ställer man samma krav på svenska som på utstationerade företag. Alla andra påståenden är direkt felaktiga. Ni som inte tror mig kan gå in och läsa på s. 834 i propositionen. De småföretag som inte kan delta i upphandling är de som inte kan erbjuda skäliga arbetsvillkor. Det är faktiskt så det ser ut. Tänk dig att du har ett slitsamt, lågavlönat, pressande men också givande arbete där du ska bistå människor i deras liv så att det kan fungera på ett tillfredsställande sätt. Det kan handla om att se till att synskadade kommer till sitt arbete, att mormor kommer till läkaren, att rullstolsburna kommer till sitt möte eller att föräldrar kommer till sin sons begravning . Det är ett stort ansvar och viktiga arbetsuppgifter. Men tänk då att du plötsligt får veta att du måste jobba till för att få ihop samma lön som du hade innan företaget vann upphandlingen om färdtjänsten. Nytt regelverk om upphandling Det ska löna sig att arbeta, brukar det heta när högern vill sänka skatten. Men det ska tydligen inte löna sig att arbeta för dem som arbetar åt företag som vunnit offentliga upphandlingar. Då ska skattemedel kunna användas till att dumpa löner och arbetsvillkor, i alla fall om borgarna och får bestämma, och de ser ju att få majoritet här . För är det viktigare att gå med direktörerna i än att ställa sig på löntagarnas, arbetarnas, sida. Det är så viktigt att de inte ens röstar på sitt eget förslag utan går på borgarnas och därmed fäller möjligheten för många taxichaufförer, städare och byggnadsarbetare att få lön i enlighet med kollektivavtalsliknande villkor. Vad är en arbetare värd när man kan gå med direktörerna? Vi har ett samhällskontrakt i . Vi arbetar och bidrar till samhällsbygget, och vi betalar skatt till sådant som vi behöver gemensamt. Det kan handla om att mormor ska komma till läkaren eller få skjuts till sjukhuset när hon inte längre klarar det själv, att funktionsnedsatta ska få skjuts till jobbet, att vi måste bygga skolor, vägar eller tunnlar eller att gemensamma lokaler ska städas. Meningen med det samhällskontraktet var aldrig att skattepengarna skulle användas till underbudskonkurrens för att försämra löner och arbetsvillkor för dem som utför de tjänster och arbeten som ska upphandlas. Om vi frågar folk om de vill att den skatt de betalar till det gemensamma ska användas till social dumpning tror jag att svaret blir nej, ett rungande och tydligt nej. Vi vill inte behandla människor på sådant sätt. Vi finner det både ovärdigt och orimligt. Inte heller tycker vi att sjysta företag ska slås ut på grund av osund konkurrens. Det är snarare tvärtom: Det är de företagen vi vill stärka. För sedan träffade jag taxichaufförer som jobbade här i . De berättade att den då vunna färdtjänstupphandlingen innebar att de behövde jobba mellan två och mer per dag för att få ut samma lön som före upphandlingen. Tänk dig själv att du skulle tvingas jobba 10–mer för att få ut samma lön som . Dina barn skulle knappt få se dig, och inte heller din partner skulle få se dig. Du skulle vara ständigt trött och ändå ha det ekonomiskt knapert – och det för att du ska skjutsa de mest sköra och utsatta för att företaget du jobbar på har vunnit en upphandling som har pressat ned din lön och dina arbetsvillkor. Taxichaufförerna berättade att om de fick en färdtjänstkörning visste de att de var tvungna att jobba igen , för de förlorade ekonomiskt på körningen. Det innebar också att en del försökte hålla sig undan de körningarna. Då kommer inte människor till läkaren eller jobbet, för de tvingas vänta i timmar på sin bil. Ni ska veta att jag träffade de här taxichaufförerna vid den förra upphandlingen i . har priset pressats med ytterligare 100 miljoner. kunde vi läsa i om taxichaufförer som jobbar 60–för att kunna få ihop en lön på . De här chaufförerna hade en ersättning på per mil för sin körning, men är den . Att jobba 60–blir dessutom ett brott mot arbetstidslagen. Hur bra chaufför blir man med sådana arbetsveckor? Nytt regelverk om upphandling Människor som är i behov av en fungerande färdtjänst drabbas också, såklart. De missar möten och läkartider och kommer för sent till jobbet. säger att mörkertalet kring hur många resor som inte sker är stort då deras medlemmar inte vågar eller vill klaga eller inte orkar göra det. Det kan vi säkert säga om många äldre också. Till exempel skulle min mamma aldrig klaga på att färdtjänsten inte kom . har garantilöner i enlighet med kollektivavtal för sina chaufförer, och bolagets vd konstaterar i en intervju: ”Vi kan konstatera att för oss hade det varit omöjligt att utföra den här tjänsten till det anbudspris som vann.” Här i , med borgerlig majoritet, verkar man vara extra bra på att använda skattemedel för att pressa löner och villkor. Den kristdemokrat som är politiskt ansvarig konstaterar i en intervju att upphandlingar som dumpar löner inte är politikens ansvar. men också många seriösa städföretag och byggbolag med kollektivavtal har gett upp när det gäller möjligheterna att delta i offentliga upphandlingar. Byggbolag och byggarbetare utkonkurreras av bolag som systematiskt använder sig av arbetskraft från andra länder för att pressa ned löner som är så låga som och för att ha dåliga arbetsvillkor, allt i syfte att ge större vinst för bolagsägarna. Arbetare ställs mot arbetare. ställs mot oseriösa företag. Det är företag som har som affärsmetod att pressa ned löner och arbetsvillkor för att vinna upphandlingar som vinner, och de seriösa slås ut. Eller vad säger ni om att konkurrera med företag som erbjuder sina städare ? Och hur tror ni att den människan mår som tvingas utföra ett arbete för ? Hur tror ni att den människans liv och arbetsvillkor faktiskt ser ut? Vill ni använda era skattepengar till det här? Jag tror att svaret är nej. Krav på kollektivavtal i lagen om offentlig upphandling är en del av den vinstöverenskommelse som har med regeringen, och den delen av propositionen har vi därför förhandlat om. För oss är det en självklarhet att krav ska kunna ställas på kollektivavtalsliknande villkor gällande lön, arbetstid och semester. I propositionen föreslås att sådana krav bör ställas i branscher där det finns risk för lönedumpning, försämrade villkor och osund konkurrens. Möjlighet ges att ställa krav på försäkringar och pensioner, och dessa ska omfatta alla företag, både utstationerade och inhemska. Det är en tydlig markering, vilket också var syftet från EU:s sida, om att man vill uttrycka samhälleliga mål med upphandlingslagstiftningen. En del av det samhälleliga målet måste vara att vi vill att det ska vara sjysta villkor på arbetsmarknaden och att vi inte vill att löner och arbetsvillkor ska dumpas eller att dumpningen ska finansieras med skattemedel. Att borgarna hamnar på samma sida som direktörerna är inte oväntat. Att de tycker att arbetare ska pressas och slita ut sig i sitt arbete är inte heller oväntat. I två mandatperioder när de själva satt vid makten hade vi debatter här i kammaren om att det var dags att ställa krav på kollektivavtal i lagen om offentlig upphandling. Då hänvisade de till att det inte var möjligt på grund av EU. , när EU möjliggör detta, ställer de sig vid sidan om och säger att det är för krångligt och att det här bara drabbar de som inte har kollektivavtal på arbetsmarknaden. Man hittar bara på nya undanflykter. Nytt regelverk om upphandling Att de vill använda skattepengar för att dumpa löner är väl inte heller någon överraskning. De har alltid varit emot möjligheten att ställa kollektivavtalsliknande villkor i upphandlingar. Att hamnar på samma sida som direktörerna mot arbetare är inte heller någon överraskning. För att kunna möjliggöra det är de till och med beredda att betala tiotals miljoner i böter till EU. Det är så det ser ut . är mer progressiv i fråga om arbetsrätt än och borgarna är. Så långt har det gått i svensk politik. Vi ska arbeta politiskt för att förbättra för löntagarna, inte för att försämra för dem. För är det självklart att ska vara ett land där löntagarna har sjysta villkor och löner och där underbudskonkurrens inte ska förekomma. ska vara ett land där skattemedel inte används för att skapa otrygga villkor. De ska användas för att säkra arbetstagarnas ställning och för sund konkurrens mellan företag. ska vara ett land där samma villkor gäller på arbetsmarknaden, oavsett om det gäller arbetskraft från andra länder eller arbetskraft med säte i . Det är både rimligt och värdigt. Arbetare ska inte ställas mot arbetare. Och det ska ju löna sig att arbeta – var det någon som sa. Det borde gälla också arbetare och löntagare som utför upphandlade tjänster som betalas med skattemedel. Det tycker i alla fall vi. Det tycker nog en stor majoritet av svenska folket också. Jag yrkar bifall till reservation 1. 19 (L): Vi har som sagt samlats för att debattera finansutskottets betänkande 7 Nytt regelverk om upphandling. Det är ett lagförslag som grundas på tre EU-direktiv om offentlig upphandling. De nya direktiven utvecklar både skyldigheten och möjligheten att främja samhälleliga mål genom upphandling och ger ett ökat utrymme för miljöhänsyn, social hänsyn och arbetsrättslig hänsyn och möjliggör innovationspartnerskap. Även om vi här till större delen är överens om innehållet är det med vemod som jag ska diskutera regeringens småföretagarpolitik. Jag vill vara tydlig med att det handlar om hur regeringen ser på småföretagare av kött och blod. Det handlar om hur regeringen vill svartmåla små och medelstora företag för att de inte blivit tillräckligt stora för att räknas in i den socialdemokratiska industrifamiljen. Det här kanske är en chock för statsrådet, men det är inget nytt för oss som står med båda fötterna i myllan. Vi vet att det finns små och medelstora företag som anställer en person eller som ibland bara utgörs av näringsidkaren själv. Det gäller exempelvis startups. För oss är det helt enkelt inte rimligt att utestänga hela denna grupp från den offentliga sektorn. Enligt siffror från Företagarna saknar av de små och medelstora företagen kollektivavtal. Det motsvarar drygt 140 000 av . Försiktigt räknat arbetar cirka en halv miljon personer i dessa företag, som inte har kollektivavtal eller hängavtal. De företagen utgör en betydelsefull del av ekonomi och framgång och måste respekteras av såväl fackförbund och beslutsfattare som av andra. Nytt regelverk om upphandling Det handlar om småföretagare som strävar efter att göra ett gott jobb och bidra till vår gemensamma välfärd men som saknar kollektivavtal. Är en skomakare som går upp i mörkret för att värma upp sin butik före sin anställde – i singular – en sämre företagare för att företagaren öppnar porten för en anställd i stället för 50? Är skomakarens skattepengar till vård, skola och omsorg mindre värda för det? Är det jobb som skomakaren har skapat för en person mindre värt än det dussintals jobb som exempelvis statliga bolag kan skapa? Denna debatt handlar lika mycket om villkoren för offentlig upphandling som om villkoren för hur styrs under osäkerhetsregeringen. Debatten är en del av ett spel med skrämmande krafter som protektionism och nationalism. Jag ser att det inte finns några dubier i fråga om att måla upp konfliktlinjer där de inte finns, eller ännu värre att söka upp dessa så aktivt man bara kan. Den svenska modellen laddas med dunkla budskap på hemsidor och torg. Det ger mig kalla kårar längs ryggraden; jag tror på människornas inneboende potential att göra gott och att vilja hjälpa sin nästa. måste få goda förutsättningar, både här hemma och utomlands. I globaliseringens tidevarv har kraven på omställning gjort företagen mindre, och det har gjort dom smartare. Det är en värld som värderar omställningsförmåga, flexibilitet, kreativitet och öppenhet i betydligt större utsträckning . Det är viktigt att vi är tydliga och jämställda när det kommer till vilka regler som ska gälla för svenska och utländska företag som verkar här i . Den åsikten delar jag med flera remissinstanser, däribland Lagrådet men framför allt som har gått emot regeringen i frågan om att inkludera tjänstepensionen. Den går på tvärs med likabehandlingsprincipen. Därför är det inte möjligt att ställa dessa krav på utländska företag, enligt utstationeringslagen. Jag noterar att regeringen i budgetpropositionen framhåller att avsaknad av konkurrens i offentlig upphandling kan vara mycket skadlig för samhället och medborgarna. I stället för effektiv konkurrens får medborgarna således sämre kvalitet och mindre innovation till ett högre pris. Det är något jag instämmer i. Jag ser att förslaget som har lagts fram utestänger många småföretag från deltagande. Det riskerar därmed att få den motsatta effekten än den som står beskriven i budgetpropositionen. I samband med det vill jag yrka bifall till reservation 8 om stöd och kompetens till små företag för att kunna delta i offentliga upphandlingar. För oss liberaler är frågan om kollektivavtal en frihetsfråga. Det gäller rätten att engagera sig fackligt – i fotspår – men även rätten att stå utanför facket. Man ska ha rätt att kunna förverkliga sina drömmar genom företagande och genom utveckling. Man ska kunna skapa någonting i stället för att riva någonting. Det är frihet för oss. 20 (S) replik: Nytt regelverk om upphandling Jag hade först tänkt berömma för att han följde med till för någon vecka sedan. Men står han här och vräker ur sig sådana fullständiga felaktigheter att jag inte vet om jag är villig att ge honom det berömmet längre. Det var bra att han ville följa med och lyssna på . Men sedan säger han till att det skulle vara skrämselpropaganda att de inte kan lämna anbud längre. Han tror inte på företaget utan säger att det är skrämselpropaganda och att det inte finns låga löner i . Det är väldigt märkligt. står här i kammaren och påstår att småföretag inte får lägga anbud. Inget kan vara mer felaktigt. Det är fullt möjligt att lägga anbud i den offentliga upphandlingen , och det kommer att bli ännu enklare för småföretagen. Vi ska nämligen dela upp upphandlingarna ännu mer framöver, vilket kommer att underlätta för småföretagen. Det är småföretagen slås ut. Små taxibolag på små orter slås ut eftersom de kan lägga anbud. De små företagen klarar inte av att lägga anbud eftersom de inte kan dumpa sina löner. De vill ha sjysta villkor och tillämpa bra arbetsrätt. De vill att deras anställda ska ha sjysta villkor och en lön att leva på. Ska dessa småföretagare, de seriösa småföretagarna, slås ut ? Ska de inte ha en chans framöver? 21 (L) replik: Jag vill vara tydlig mot . I ska vi ha sjysta villkor på arbetsmarknaden. Det ska löna sig att arbeta. I ska man ha en skälig lön som man kan leva på. Lönedumpning och andra oseriösa villkor är saker som vi självfallet vill motarbeta. När det ska lagstiftas om åtgärder för att säkra goda arbetsvillkor tror vi dock att de måste införas på ett sätt som tillvaratar och värnar småföretags möjligheter att kunna delta i offentliga upphandlingar. Jag vet inte ifall jag och är överens om synen på de mindre företagen, på att enmansföretag ska ha möjlighet att delta i upphandlingar. Därför vill jag fråga hur hon ser på kritiken som har lyft fram. 22 (S) replik: Tack för frågan! Givetvis ska enmansföretag ha möjlighet att lägga anbud och givetvis ska små företag ha möjlighet att göra det. Vi ska till och med underlätta för dem. Det ska bli enklare framöver. Vi ska se till att kommuner blir bättre på att dela upp avtalen så att det blir lättare för de små företagen. Ni vill förhindra det. Ni vill inte ställa upp på att sjysta villkor ska gälla. säger företrädare: Men vi vill ha sjysta villkor, och vi vill att man ska ha en lön att leva på. Ja, men fine, då är det bara att följa det här förslaget. Vi följer kärnan i EU-direktivet om att det ska vara en lön att leva på, sjysta villkor och reglerade arbetstider. Anställda även i små företag ska naturligtvis följa sådana avtal, även om det inte finns kollektivavtal. Man behöver inte ha kollektivavtal, men man ska se till att de anställda i det egna företaget har sjysta förhållanden på arbetsplatsen. Det tror jag att Liberalerna också vill. Nytt regelverk om upphandling Man behöver alltså inte teckna ett kollektivavtal, men man ska följa ett avtal som ser till att de anställda kan leva på sina lön och att de har sjysta arbetstider. Det är bara det som det gäller. Försök inte att lura småföretagarna genom att påstå att de måste teckna kollektivavtal! Det måste de inte. Det är tragiskt att de borgerliga företrädarna här gång på gång försöker påskina detta. Vi gillar kollektivavtal, och av de anställda i har kollektivavtal. Varför ska de få det sämre framöver bara för att ni inte vill ställa krav på sjysta villkor? 23 (L) replik: Jag vill bara upplysa om att vi är överens om synen på arbetstid, på lön och på semester. Vad vi inte är överens om är till exempel om man ska införa tjänstepension. Men jag undrar fortfarande hur man ser på den kritik som har lyfts fram från Lagrådet och . Om man kan tillgodose det som sägs i kritiken är vi givetvis pragmatiska och beredda att se över detta. Men det är inte det som har lagts fram på bord. Vi tycker att det är bekymmersamt att man inte ser de utmaningar som har lyfts fram av remissinstanserna. Vi vill värna småföretagens möjligheter att delta i upphandlingar. 24 (V) replik: Om vi är överens om att de särskilda kontraktsvillkoren om arbetstid, semester och löner ska gälla, varför vill då borgarna och plocka ut just dessa fyra paragrafer i denna lagstiftning? Jag tänker citera en partikamrat till dig, som skriver i Dagens Samhälle: ”Propositionen stänger dock inte ute företag som är små utan företag som konkurrerar med oskäliga arbetsvillkor.” Vidare skriver han att dagens regelverk missgynnar seriösa företag och att det i propositionen ställs krav på de skäliga villkor som bör ställas på svensk arbetsmarknad. Det är en partikamrat till dig som står upp för löntagarnas rättigheter, och det tycker jag att han ska ha en eloge för. Jag vill ställa en fråga till dig.