prot · H309103 · 2016-05-11 00:00:00 — Människor måste kunna satsa sina pengar, sitt arbete och sina idéer i företag för att vi ska kunna växa. Det är så vi får välfärden att öka. Bevisligen är det så att ökade intäkterna till statskassan och kostnaderna för välfärden. De minskade inte, som försöker att få det till. Det är ett faktum. 159 (V) replik: Jag noterar att lyckades använda av sin talartid utan att över huvud taget beröra den fråga som jag ställde. Inte med ett ord berörde han den. Det tycker jag är lite pinsamt. Det som jag har hört från och är att moralen ska lösa problemet med skatteflykten. Det är i princip det enda jag läser i de artiklar som du skriver i olika tidningar runt om i just . Om vi bara får lite bättre moral i det svenska samhället kommer problemet med skatteflykten att lösas. Jag tror att alla medlemmar och andra väljare som röstade på och som är upprörda över skatteflykten, vilket detta ärende faktiskt också handlar om – företagsbeskattning och aggressiv skatteplanering – vill veta vad tycker utöver att moralen i samhället ska höjas för att man ska komma åt skatteflykten. Det är ofantliga summor som försvinner ut ur vårt land, som exempelvis skulle kunna användas till att sänka skatterna – om man vill – som skulle kunna användas för att bygga en ännu starkare välfärd eller som skulle kunna användas för att understödja småföretags expansionsplaner. Men inte ett ord hörde vi om det, utan det handlade bara om moral. Tala nu om under dina kommande vad du tycker om det som var frågan – offentlig land-för-land-rapportering. Det var någonting som var för före valet när ställde frågan. Varför klarar du inte av att säga ja eller nej? Är ni för offentlig land-för-land-rapportering – ja eller nej? Hur svårt kan det vara? Har du några andra förslag på hur vi ska tackla skatteflykten som Investor och de svenska storbankerna sysselsätter sig med? Svara nu på frågan! Du har till på dig. 160 (KD) replik: I mitt anförande talade jag om att det finns 1 miljon företag i . 800 000 av dem är fåmansföretag, och 200 000 av dem har mellan en och nio anställda. Inte med ett ord har berört detta. Det handlar bara om att man ska försöka knipa åt alla möjligheter som finns för att höja skatten och få in så mycket skatter som möjligt. Beskattning av företag, kapital och fastighet (förnyad behandling) Jag delar bild att det är förkastligt att människor försöker undandra sig skatt, men jag ser också en möjlighet för oss här i kammaren att förbättra för de småföretag som finns i och som faktiskt inte kan gömma undan pengar över huvud taget. Vi kan se till att de kan vara med och dela och skapa ett bättre samhälle för oss svenskar. Jag kan konstatera att i denna debatt har använt sin talartid åt de 40 000 företag som om möjligt skulle kunna komma ifråga. Det gäller även i interpellationsdebatter. Du har glömt de andra 1 miljon företagen, . Jag kan inte se hur ska kunna stödja en budget som innebär att man faktiskt, som Socialdemokraterna och till viss del gör, försöker stödja de småföretag som finns när det är dem du vill straffbeskatta. Du säger inte ett ord om småföretagen. Du säger inte ett ord om hur vi ska få mer pengar till statskassan i form av nya människor som kommer in i jobb i stället för att vara i utanförskap. I stället talar du om hur du ska höja skatterna och skapa mer och mer problem. Jag kan inte förstå hur kan bedriva den politiken och ändå säga att det är för småföretag. 161 (S): Jag är sista men inte minsta talare i debatten. Det säger jag inte bara för att jag skjuter över markytan utan även för att jag är den ledamot som så vackert omnämnde som den som inte till fullo har lyckats få barnpassningen att fungera . Jag kommer därför att vara koncis i mitt anförande. Vi debatterar nu skatteutskottets betänkande SkU29 Beskattning av företag, kapital och fastighet (förnyad behandling). Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Det finns de som hävdar att skattepolitiken är i högre grad teknisk än politisk – att politiken inom skatteområdet framför allt inriktar sig på detaljer där skillnaden mellan höger och vänster suddas ut och en alltmer teknokratisk hållning tonar fram. Skattepolitiken är dock allt annat än teknokratisk, ärade ledamöter. Det är i skattepolitiken vi kan se de verkliga skiljelinjerna inom svensk politik. Låt mig citera ett stycke ur det betänkande vi nu debatterar. Det är kanske inte direkt djuplodande i vårt specifika ämne för dagen, men det handlar allmänt om synen på skattepolitik. ”antog nya riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Av dessa framgår att skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle.” Texten fortsätter, men jag väljer att stanna där. Det jag nu läste upp, vilket är skatteutskottets förslag till kammaren att fatta beslut om, visar att svensk politik nu har slagit in på en ny linje. Det är en linje där inte varje skatt plockas ut exklusivt och där inte all form av beskattning benämns som punktskatter och därmed något som är hämmande för produktion och tillväxt. Skattesystemet måste i stället ses i ett större sammanhang. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Beskattning av företag, kapital och fastighet (förnyad behandling) Vi socialdemokrater menar att vi inte enbart kan stirra oss blinda på skatterna; vi måste framför allt se vad skatterna används till. Genom satsningar på våra gemensamma trygghetssystem och en ambitiös arbetsmarknadspolitik får vi trygga människor som känner större tillförsikt och hyser större mod att ställa om när arbetsmarknaden kräver det. Genom satsningar på välfärd stärks hela samhället genom att vi investerar i fler händer i vården, fler vuxna i skolan och mer resurser till det gemensamma. Det är i den kontexten vi måste se skattesystemet, det vill säga vad pengarna faktiskt används till. Utformningen av skattepolitiken måste ändå ske på ett klokt och väl avvägt sätt. Skattereformen 1990/91, känd som århundradets skattereform, var en uppgörelse mellan Socialdemokraterna och dåvarande . Ledorden var enkelhet, tydlighet och likformighet för såväl privatpersoner som företag. Syftet var att skapa en större legitimitet och förståelse för hur vårt svenska skattesystem fungerar och för att alla solidariskt ska vara med och bidra. Detta skedde genom breda skattebaser och låga skattesatser och genom att mängder av undantag och särbestämmelser togs bort. har ca 600 ändringar gjorts i systemet, av både socialdemokratiska och borgerliga regeringar. Det återstår inte heller mycket av de ursprungliga principerna. Att ha ett enkelt och likformigt skattesystem ökar förståelsen och framför allt systemets legitimitet. Därför är det välkommet att det har öppnats upp för samtal just kring skattesystemets utformning. Det finns behov av att reformera systemet för att komma tillbaka till principerna enkelhet och likformighet, och vi följer samt deltar i den utvecklingen med tillförsikt. Låt mig bara kort säga något om kampen mot skatteflykt. lämnade som bekant sina förslag till åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande, det så kallade – base erosion and profit shifting. pågår arbetet för fullt inom EU. Efter den senaste tidens skandaler om skatteundandragande och skatteflykt, senast med Panamadokumenten, finns nu ett momentum. Det finns ett starkt folkligt stöd för, men också ett folkligt krav på, att vi politiker agerar. Arbetet fortgår intensivt mellan medlemsstaterna , och från utskottets sida följer vi processen noggrant. Vi deltar idogt i förhandlingarna, i förhoppning om att finna en gemensam lösning med åtgärder inom Europeiska unionen. 162 (V) replik: Jag är ledsen att hålla dig kvar genom att begära replik, , men dina barn kommer att älska dig när du kommer. Du pratade i slutet av ditt anförande om skatteflykt, och det är ju en väldigt viktig fråga. Du har säkert hört mig tala om detta . Jag håller med dig om att det finns ett momentum och ett folkligt stöd för att genomföra drastiska förändringar, och det är viktigt att vi i utskottet följer utvecklingen och arbetet. Ännu viktigare är dock att regeringen tar kraftfullare tag än vad regeringen gör. Det tiopunktsprogram som presenterades var i stora delar sådant som redan var på gång eller sådant som man redan kommit överens med om men som var otillräckligt. Beskattning av företag, kapital och fastighet (förnyad behandling) En av de viktigaste delarna, som många organisationer som jobbar med dessa frågor pekar på, är de offentliga land-för-land-rapporteringarna och att vi inte ska ha trösklar som innebär att det krävs innan man tvingas till den offentliga land-för-land-rapporteringen. Socialdemokraterna har varit för offentliga land-för-land-rapporteringar, men vi kunde i utskottet höra hur berömde den socialdemokratiska regeringen för att ha motarbetat offentliga land-för-land-rapporteringar. Varför motarbetar socialdemokratin offentliga land-för-land-rapporteringar när det är ett av de viktigaste kraven för att vi ska komma åt skatteflykten? 163 (S) replik: Jag tror att jag och är ganska överens om att skatteflykt och skatteundandragande är en högst prioriterad fråga. Framför allt är det högst prioriterat att detta ska implementeras i samtliga EU:s medlemsstater. Vi har ju själva sett här i kammaren att när kommissionen kommer med ett mer långtgående förslag sätter det tyvärr käppar i hjulen för det förslag som ursprungligen kom från – BEPS-förslaget. Jag tror inte att vi kommer att avsluta skatteflykten med , utan vi kommer att återkomma till att jobba med skatteflykt och skatteundandragande framöver. Men det viktigaste som bör vara på bordet just nu är att se till att vi får igenom i denna kammare. Vad som sedan kommer längre fram får vi återkomma till. 164 (V) replik: Jag tycker att det är viktigt för socialdemokratin att gå hem och göra sin läxa och lyssna på de organisationer som jobbar med detta. Det räcker inte att säga att det är viktigt att implementera , för såväl du och jag som socialdemokratin vet att inte är tillräckligt. Det talas till och med om att det kanske inte ens blir av. Då måste såklart vara en drivande part och se till att de delar som finns i förbättras. Det viktigaste kravet från många är offentliga land-för-land-rapporteringar. Det andra man talar om är offentliga register över de verkliga ägarna, och inte heller där gör regeringen speciellt mycket mer än att ansluta sig till G5-ländernas idé kring det hela. Jag vill ta upp en annan fråga, trots allt, eftersom jag inte tror att jag får så mycket mer svar kring landrapporteringarna. Är inte socialdemokratins syn att skatterna ska användas i omfördelande syfte, att de ska fungera som ett fördelningsinstrument? Om det är Socialdemokraternas syn att skatterna ska användas i omfördelande syfte undrar jag: Varför accepterar ni att vi har ett system som nationalekonomen säger är ett skatteparadis för rika svenskar? Det är ingen förmögenhetsbeskattning, ingen arvs- och gåvoskatt, ingen fastighetsskatt, låg bolagsskatt med mera. Är ni beredda att göra någonting åt det här, så att inte längre ska vara det skatteparadis för rika svenskar som det är? 165 (S) replik: Beskattning av företag, kapital och fastighet (förnyad behandling) Jag håller inte med om att den politik vi för tillsammans med , i samarbete med vad gäller budgeten, inte skulle ha en fördelningspolitisk profil. Det är snarare tvärtom. Det ser vi tydligt på de skattehöjningar som gjordes . Vi sänkte jobbskatteavdraget för de människor som tjänar mest och sänkte skatten för pensionärer. Framför allt handlar det om det som jag vill återkomma till i mitt anförande: Vad används skattepengarna till? Vi stärker den offentliga sektorn. Vi ger mer pengar till skola, vård och omsorg. På så sätt delar jag inte syn, att vi inte skulle ha en tydlig agenda för att omfördela resurser i samhället. 166 (KD) replik: Förlåt att jag tar lite extra tid! Jag förstår att det inte är alldeles lätt när man har barn här. Men jag ska fatta mig kort. Jag håller med Socialdemokraterna när det gäller det som du sa i ditt anförande, det vill säga att ett skattesystem måste vara legitimt. Det måste vara enkelt, och det måste ses som en helhet. Då kommer jag till min fråga. Vad anser Socialdemokraterna om fastighetsskatten? när man frågar socialdemokrater känns det som att det är en liten kassako som de tittar på för att kunna få in extra medel till staten och för att kunna göra nya reformer. Men en del andra säger: Det kommer vi aldrig att röra. Då frågar jag en representant för Socialdemokraterna, som sitter i skatteutskottet, om Socialdemokraterna har någon avsikt att införa en fastighetsskatt. 167 (S) replik: Är det en skatt som många ekonomer, sympatisörer till såväl höger som vänster, lyfter fram i en kommande skattereform är det just en fastighetsskatt. En investering i en fastighet eller bostad är bland de största investeringar som ett hushåll gör under sin livstid, skulle jag påstå. Därför är det väldigt viktigt med långsiktiga spelregler och att människor vet vad som gäller när de köper sin fastighet eller sitt första hus. Jag kommer tillbaka till det som jag nämnde. Vi ser gärna att vi i denna kammare för samtal kring hur skattesystemet ska utformas , med breda skattebaser och låga skattesatser. Jag tror att och kan förstå att det vore ganska svårt för Socialdemokraterna att gå fram med någon skatt som inte finner ett brett stöd i denna kammare. Framför allt handlar det om vad som gäller efter 2018. Det är därför det är viktigt att kunna komma överens om ett skattesystem som sträcker sig bortanför 2018. Det var det som var syftet med skattereformen 1990–1991. Tyvärr är mycket av de principerna borta, men jag tror definitivt att det finns förutsättningar att föra motsvarande samtal . 168 (KD) replik: Beskattning av företag, kapital och fastighet (förnyad behandling) Visst är investeringen i en fastighet den största investering som en familj eller en person gör under livet. Men ibland övergår fastigheten i barnens ägo. Den kanske övergår i släktens ägo ett par . Man kan inte alltid rå för var fastigheten ligger någonstans. Därför anser jag att fastighetsskatten var orättvis. Den var inte legitim. Den var inte rätt utformad över huvud taget. Därför är vi kristdemokrater väldigt glada över att den har försvunnit. Vi skulle vara väldigt oroliga om man på något sätt ville införa en fastighetsskatt igen. Jag är fullt medveten om att ekonomer tar fram den på många olika sätt och tycker att det är en bra skattebas. Men man kan inte bara se ekonomiskt på frågor, utan man måste också se på det politiskt – det händer saker i familjen, och det händer saker i olika delar av landet – när man inför en sådan skatt. Om jag är vänlig uppfattar jag Socialdemokraternas svar som att man inte kommer att gå fram med detta helt enskilt. Ska det genomföras på ett eller annat sätt är det en bred majoritet i som gäller. Det är kanske det närmaste jag kommer ett svar. Då tolkar jag det som att det inte kommer , . 169 (S) replik: menar att den förra fastighetsskatten var orättvis. Man kan fråga sig hur pass rättvist det är i transformeringen till en fastighetsavgift, som i praktiken är en skatt. Det är exempelvis vi i som har fått betala för borttagandet av skatten. De som har tjänat på detta är mer de i de rika förorterna i , som och . Vi kan diskutera hur pass rättvist det är. Men jag vill komma tillbaka till detta: Ska det finnas långsiktiga regler och vill vi kunna skapa stabilitet och trygghet i de svenska hemmen handlar det framför allt om att hitta överenskommelser i denna kammare. Min bedömning är att det inte finns sådana indikationer . Men jag tror att det viktiga när man tittar på ett framtida skattesystem är breda skattebaser och skattesatser. Sedan kommer vi som partier förmodligen att kunna gå in med olika ståndpunkter och olika analyser. Men det tar vi . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Anmälan om fråga för skriftligt svar Följande fråga för skriftligt svar hade framställts: 2015/16:1192 Armenier från av Shadiye Heydari (S) till justitie- och migrationsminister (S) § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:1170 Tidsfrist för snustillverkare av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1182 Förbud mot försäljning av paracetamol av (M) till statsrådet (S) § 18 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med § 7 anf. 42 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 9 anf. 73 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 11 anf. 101 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 14 anf. 122 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om faktapromemoria § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Förmedlingsavgifter vid kortbetalningar betänkande 2015/16:FiU35 (Beslut fattades under § 13.) § 6 Ett effektivare förbud vid bristande kreditprövning betänkande 2015/16:CU18 (Beslut fattades under § 13.) betänkande 2015/16:UU12 1 (M) 2 (SD) 3 (C) 4 (SD) replik 5 (C) replik 6 (SD) replik 7 (C) replik 8 HANS (V) 9 (SD) replik 10 HANS (V) replik 11 (SD) replik 12 HANS (V) replik 13 (L) 14 (KD) 15 HANS (V) replik 16 (KD) replik 17 HANS (V) replik 18 (KD) replik 19 (S) 20 (SD) replik 21 (S) replik 22 (SD) replik 23 (S) replik 24 (KD) replik 25 (S) replik 26 (KD) replik 27 (S) replik 28 (C) replik 29 (S) replik 30 (C) replik 31 (S) replik 32 (L) replik 33 (S) replik 34 (L) replik 35 (S) replik 36 (M) replik 37 (S) replik 38 (M) replik 39 (S) replik 40 (MP) 41 (SD) 42 (V) 43 (KD) 44 (C) replik 45 (KD) replik 46 (C) replik 47 (KD) replik 48 HANS (V) replik 49 (KD) replik 50 HANS (V) replik 51 (KD) replik 52 (S) 53 (V) replik 54 (S) replik 55 (V) replik 56 (S) replik (Beslut fattades under § 13.) § 8 Återställande av bestämmelse i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet betänkande 2015/16:FöU10 (Beslut fattades under § 13.) betänkande 2015/16:TU14 57 (S) 58 (M) 59 (S) replik 60 (M) replik 61 (S) replik 62 (M) replik 63 (MP) 64 (M) replik 65 (MP) replik 66 (M) replik 67 (MP) replik 68 (C) 69 (S) replik 70 (C) replik 71 (S) replik 72 (C) replik 73 (V) 74 (KD) 75 (SD) 76 (M) replik 77 (SD) replik 78 (M) replik 79 (SD) replik 80 (M) (Beslut fattades under § 13.) § 10 Jakt och viltvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU19 81 (S) 82 (M) 83 (S) replik 84 (M) replik 85 (S) replik 86 (M) replik 87 (SD) 88 (MP) 89 (C) 90 (KD) 91 (L) 92 (M) 93 (MP) replik 94 (M) replik 95 (MP) replik 96 (M) replik 97 (S) replik 98 (M) replik 99 (S) replik 100 (M) replik (Beslut fattades under § 13.) betänkande 2015/16:UbU14 101 (S) 102 (M) 103 (S) replik 104 (M) replik 105 (S) replik 106 (M) replik 107 (SD) 108 (S) replik 109 (SD) replik 110 (S) replik 111 (SD) replik 112 (MP) (forts. § 14) § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU16 Interparlamentariska unionen (IPU) UU17 Den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UfM) § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU35 Förmedlingsavgifter vid kortbetalningar CU18 Ett effektivare förbud vid bristande kreditprövning FöU10 Återställande av bestämmelse i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet MJU19 Jakt och viltvård § 14 (forts. från § 11) Skolväsendet (forts. UbU14) 113 (M) replik 114 (MP) replik 115 (M) replik 116 (MP) replik 117 i (C) 118 (V) 119 (M) replik 120 (V) replik 121 (M) replik 122 (V) replik 123 i (C) replik 124 (V) replik 125 i (C) replik 126 (V) replik 127 (L) 128 (MP) replik 129 (L) replik 130 (MP) replik 131 (L) replik 132 (KD) 133 (S) 134 i (C) replik 135 (S) replik 136 i (C) replik 137 (S) replik 138 (M) 139 (V) replik 140 (M) replik 141 (V) replik 142 (M) replik 143 (M) (Beslut skulle fattas .) § 15 Beskattning av företag, kapital och fastighet (förnyad behandling) betänkande 2015/16:SkU29 144 PER ÅSLING (C) 145 (M) 146 (SD) 147 (M) replik 148 (SD) replik 149 (M) replik 150 (SD) replik 151 (V) 152 (M) replik 153 (V) replik 154 (M) replik 155 (V) replik 156 (KD) 157 (V) replik 158 (KD) replik 159 (V) replik 160 (KD) replik 161 (S) 162 (V) replik 163 (S) replik 164 (V) replik 165 (S) replik 166 (KD) replik 167 (S) replik 168 (KD) replik 169 (S) replik (Beslut skulle fattas .) § 16 Anmälan om fråga för skriftligt svar § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016