prot · H30950 · 2016-01-12 00:00:00 — Vår skyldighet är att säkerställa att vi inte har social dumpning och illojal konkurrens mot seriösa företag. Det är precis denna typ av utmaningar vi ser inom färdtjänsten. Det är precis den typen av problem som har identifierats inom upphandlad städverksamhet. De seriösa företagen och fackförbunden kräver av oss att vi agerar, och medborgarna kräver av oss att vi skapar ordning och reda i upphandlad verksamhet. Regeringen skäms inte för denna fråga. Det här borde ha gjorts mycket tidigare. Det är dags att vi vidtar de åtgärder som krävs för att vi ska få ordning och reda på svensk arbetsmarknad. 56 (M): Det var en nyhet för mig att svenska villkor enligt kollektivavtal är ett krav i EU-lagstiftningen. Det är nog en nyhet också för övriga EU-länder. Ministern får gärna utveckla detta. kollektivavtalsmodell är ju ganska främmande för andra länder. Jag ska ta upp de tre delar i förslaget som jag anser är de allra mest problematiska. Det handlar om krav på villkor som redan följer av lag. Det handlar om att överge den svenska modellen, vilket jag redan varit inne på, och det handlar om att inhemska företag missgynnas. När det gäller krav på villkor som redan följer av lag ska den nya upphandlingsmyndigheten enligt förslaget identifiera vilka branscher som är så kallade riskbranscher. För sådana branscher ska det vara obligatoriskt för upphandlande myndighet att ställa villkor avseende lön, semester och arbetstid. Villkoren ska som huvudregel överensstämma med den lägstanivå som följer av svensk lag. Semester följer av semesterlagen, och arbetstid följer av arbetstidslagen – om inte annat följer av avtal, vilket också är lagreglerat. Varför ska man ställa krav som redan följer av lag? Om branschen inte följer arbetstidslagstiftningen – ministern tog själv upp de förfärliga exemplen i taxibranschen – ska det givetvis lagföras. Den arbetsgivare som inte följer lagen ska straffas. Det hoppas jag att vi är överens om. Låt oss hårdra det. Enligt svensk lag får man inte stjäla. Ska det då vara ett villkor i upphandlingsunderlaget att arbetsgivaren inte får lova att stjäla? Det blir jättekonstigt. Eller ska jag tolka det som att regeringen inte längre tror på sina brottsbekämpande myndigheters förmåga? Det är för övrigt en ganska dagsaktuell fråga. Vidare handlar det om att överge den svenska modellen. Här är jag uppriktigt förvånad. Den svenska modellen har varit att överlåta till arbetsmarknadens parter att komma överens om villkoren på arbetsmarknaden. Men ska man på vissa branscher, som pekar ut, ställa krav på bland annat löner, något man har överlåtit helt åt arbetsmarknadens parter. Eftersom detta är ett uppenbart brott mot den svenska modellen och civilministern i sitt svar är tydlig med att han värnar den svenska modellen kan jag inte annat än att tolka det som att regeringen inte tänker gå vidare med dessa förslag. Ministern får rätta mig om jag har fel. Slutligen handlar det om att svenska företag missgynnas. Det är allvarligt. Flera remissinstanser lyfter fram att villkoren kommer att bli olika för olika företag. Utredningen föreslår att svenska arbetsgivare ska kunna omfattas av mer långtgående krav än företag som använder sig av utstationerad arbetskraft. Det är oförenligt med likabehandlingsprincipen och strider alltså mot . Av praxis framgår att det inte är möjligt att negativt särbehandla leverantörer från det egna landet. Då snedvrids konkurrensen mellan svenska och utländska arbetsgivare, och risken finns att svenska företag avstår från att lägga anbud eftersom de vet att de inte kommer att kunna konkurrera med kostnadsnivåerna. En annan risk är att företag i vissa branscher väljer att flytta utomlands och i stället lägga anbud från utlandet eftersom det skulle gynna dem. Detta får allvarliga konsekvenser för jobben i , men det har man helt missat i konsekvensutredningen. Det tycker jag är en stor brist. Jag vill därför fråga ministern om han avser att komplettera utredningens konsekvensanalys så att man kan svara på statsministerns fråga om detta är ett förslag som gynnar jobben. 57 (M): Det var ett bra inlägg från om social dumpning. Alla dessa delar handlar om lagstiftning. Har vi otillräcklig lagstiftning, eller används den inte som den ska? Jag tror att lagstiftningen finns där men att man inte använder den. Att politiker gör dumma köp tycker jag inte ska gå ut över företag brett, utan då får man se till att de upphandlar på rätt sätt. Det gynnar ingen av oss att vi får monopolsituationer eller företag som slår ut andra med osjysta villkor. Så ska vi absolut inte ha det. Därför ser vi en annan lösning än vad ministern uppenbarligen gör. Jag vill ta upp utstationeringsdirektivet. Som sa innebär det att till exempel NCC, som är ett stort företag i och som har verksamhet i ett europeiskt land utanför , via sitt utländska företag kan vara med i en upphandling här och kanske vinna, om den hårda kärnans villkor ska vara fler krav för svenska företag i än för andra företag. Men företag som bara verkar i , vilket många gör, får en tuffare situation än det företag som har verksamhet utomlands. Då kommer likabehandlingsprincipen igen. Jag vill ställa en fråga till ministern. Jag ställde den till näringsminister , och det var civilministern som gav mig svaret att man inväntar utredningen. finns chansen att som en följd på det hela förklara här vad ni avser att göra åt det, . Tycker ni att det är en bra idé att ha hårdare villkor för svenska företag här hemma när de då inte kan konkurrera på samma villkor som andra? Det kommer att påverka domstolsarbetet om man börjar gå utanför lagstiftningen och inte använder likabehandlingsprincipen. Hur ser ni på den frågan? 58 Statsrådet (S): Svaret är enkelt: I ska svenska villkor enligt kollektivavtal och lagstiftning gälla. Vi ska stå upp för vår arbetsmarknadsmodell. Det gör vi inte . Det är därför vi har den situation vi har inom färdtjänsten. Det är därför vi har städare som jobbar inom offentliga kontrakt och som har riktigt dåliga villkor. Det är därför de seriösa företagen missgynnas. Det är därför de förlorar upphandlingar när de erbjuder sina medarbetare villkor enligt svensk lagstiftning och svenska kollektivavtal. Det stämmer att det inte finns något lagkrav på att följa kollektivavtal generellt. Men det regeringen säger är att villkoren i ett kollektivavtal ska vara ett krav i samband med upphandlingar av tjänster och byggentreprenader för att motverka social dumpning och dessutom uppfylla de förpliktelser vi har enligt . Det borde vara en självklarhet. Det är en självklarhet i många länder i EU att man har den typen av krav i samband med offentliga kontrakt. Framför allt ska det vara ett viktigt verktyg i arbetet med att skapa sjyst konkurrens för företagen. Om vi tillåter en situation där företag kan missbruka bristen i lagstiftningen och lämna låga anbud genom att helt enkelt ge låga löner till sina anställda missgynnar vi de företag som tar ansvar och som följer den ordning vi har inom den svenska arbetsmarknadsmodellen. Vi bör naturligtvis noga analysera de synpunkter som utredningens förslag har framkallat, och det är precis vad vi gör i . Självklart ska vi beakta de synpunkter som framkommit i remissbehandlingen. Jag vill inte föregå hanteringen inom , men det är otroligt viktigt att ha som utgångspunkt att ställa som krav att man ska följa villkoren i ett kollektivavtal. Det är alltså inget krav att teckna kollektivavtal, men inom ramen för de offentliga kontrakt som upphandlas ska man följa de villkor som gäller enligt svenska kollektivavtal. Detta aktualiserar en rad olika komplicerade rättsliga frågeställningar. Därför måste lagstiftningen ha en tillfredsställande tydlighet, så att vi inte överlåter svåra rättsfrågor till upphandlande myndigheter. Det var just därför som regeringen valde att tillsätta utredningen – för att ta fram underlag och en tydlig nationell lagstiftning. kommer att få en mycket viktig roll i att upplysa leverantörer och upphandlande myndigheter om hur den typen av krav ska hanteras i samband med de offentliga upphandlingarna. Därför är det viktigt att detta arbete görs nationellt. I avsaknad av nationella regler och ett nationellt arbete för att bekämpa social dumpning inom de offentliga kontrakten har en hel del kommuner och landsting vidtagit egna åtgärder. Risken är att vi då får en rättstillämpning inom ramen för de offentliga upphandlingarna som inte är enhetlig. Det kan definitivt skapa svårigheter och komplikationer för de leverantörer och anbudsgivare som tar sig in i de offentliga upphandlingarna. Ja, detta kommer att gynna jobben. Att gynna jobben handlar inte bara om att skapa goda förutsättningar för tillväxt. En viktig del av vår upphandlingspolitik är också att säkerställa att vi inte har social dumpning och osjysta villkor för de svenska företag som gör goda insatser i svensk ekonomi. Detta är nödvändigt om vi ska uppnå de målsättningarna. 59 (M): Jag vill börja med att vara väldigt tydlig i mitt sista anförande. Vi ska aldrig tillåta att skattepengar går till oseriösa företag som konkurrerar med otillåtna metoder. Därför är uppföljningen på upphandlingsområdet central. Det är många som har påtalat att det finns brister där , och dessa måste naturligtvis åtgärdas. Även brottsbekämpningen måste bli bättre. Arbetsgivare som inte säkerställer att lagar och regler följs ska straffas. De ska inte kunna vara med och ta del av de offentliga medlen framöver. Lösningen stavas dock inte mer krångel och försämrade villkor för hela det svenska näringslivet. Precis som en av remissinstanserna pekade på bär utredningens förslag prägeln av en kollektiv bestraffning. Bara för att det finns aktörer som inte sköter sig ska man inte försvåra för alla. Upphandlingskompetensen måste höjas, men finns det omfattande möjligheter att ställa sociala krav vid upphandling. Det kanske är ett problem att detta inte görs, men därmed inte sagt att man måste införa tvång. Som jag påpekade i mitt tidigare inlägg blir det smått absurt när man vill lagstifta om att myndigheter ska kräva att lagstiftning ska följas. Man måste ställa sig frågan hur mycket mer sönderreglering företagen tål. Små och medelstora företag får svårare att växa när de inte kan vara med och konkurrera om pengarna. Det leder till sämre konkurrens, högre priser och färre jobb, och vem gagnar det? Jag noterar att ministern inte har svarat på min fråga hur det kan motiveras att svenska företag missgynnas av en konstruktion som görs bara för att anpassa sig till . Det är en politiskt driven produkt som saknar förankring i , som missgynnar svenskt näringsliv, som slår hårt mot små företag och som dessutom undergräver den svenska modellen. I stället vore det bättre att säkerställa att svenska företag följer svensk lagstiftning, såsom semesterlagen och arbetstidslagen, och i övrigt låta dem ägna sig åt sin kärnverksamhet. 60 Statsrådet (S): Jag vill tacka debattörerna för denna diskussion, även om jag har väldigt svårt att förstå ingången i att krav på att villkoren i svenska kollektivavtal ska följas är en kollektiv bestraffning. Det är inte en bestraffning att erbjuda taxichaufförer sjysta villkor. Det är inte en bestraffning att säkerställa att de som städar i våra sjukhus får löner som är högre än . Det är den verklighet vi har att förhålla oss till . Det borde inte accepteras. Det borde inte spela någon roll om det står Socialdemokraterna eller efter en politikers namn om vi ska förhålla oss till den svenska modellen, för den bygger på att vi respekterar svensk lagstiftning men också svenska kollektivavtal. Vi har en skyldighet att garantera att medborgarnas skattepengar används på ett sjyst sätt. Vi kan inte garantera det . Det är inte möjligt, med gällande regelverk och tillämpningen av det regelverket. Regeringen jobbar hårt med att modernisera lagstiftningen och att minska de byråkratiska kraven. Det är också därför det uppdrag som utredningen fick var inriktat på att hitta en lösning som tillgodoser de olika krav och målsättningar som finns vad gäller detta arbete. Det är därför utredningen valde att inte föreslå ett generellt krav utan rikta in sig på de riskbranscher som finns, där vi ser problem med social dumpning. Det är också regeringens utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Till skillnad från den förra regeringen kommer vi att jobba hårt för att förenkla regelverket. Vi har aviserat att vi kommer att inleda ett arbete som går ut på att förenkla regelverket för de nationella upphandlingarna under tröskelvärdena. Det är viktigt för svenska företag, viktigt för små och medelstora företags chanser att delta i de offentliga kontrakten. Avslutningsvis: Min bild är att svenska företag ställer sig bakom ordning och reda på svensk arbetsmarknad, ordning och reda i de offentliga kontrakten. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 18 Svar på interpellation 2015/16:263 om ämnet geologi i såväl som gymnasiet 61 Utbildningsminister (MP): har frågat mig om jag anser att ämnet geologi bör få en starkare ställning och därmed större utrymme inom grund- och gymnasieskolan och om jag är beredd att ge utrymme för geologi som ett eget ämne i läroplanerna på grund- och gymnasieskolan. När det gäller de obligatoriska skolformerna – , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan – är kunskapsområdet geologi integrerat i olika ämnen. Jag kan konstatera att området tas upp i dessa skolformers läroplaner och att det konkretiseras närmare i framför allt kursplanerna i kemi och geografi. I gymnasieskolan läser flertalet elever på nationella program obligatoriskt minst en kurs i ämnet naturkunskap. Av ämnesplanen framgår att ämnet naturkunskap till sin karaktär är tvärvetenskapligt med en grund i biologi, fysik, geovetenskap och kemi och att hälsa, energi och hållbar utveckling behandlas i ämnet. För dem som läser på naturvetenskaps- och teknikprogrammet ersätter olika kurser inom det naturvetenskapliga området den obligatoriska kursen i naturkunskap, så dessa elever läser betydligt mer inom området än vad övriga elever gör. Jag kan också konstatera att det görs goda insatser på flera håll i landet i syfte att underlätta för skolorna att integrera området geologi i undervisningen. Som exempel kan jag nämna den naturvetenskapliga fakulteten vid som har ett resurscentrum för geologi i skolan och att de via sin webbplats bland annat erbjuder undervisningsmaterial, lärardagar och forskningsartiklar i geologididaktik. Vidare har geologiska undersökning, myndigheten , startat ett treårigt arbete riktat till bland annat skolor för att lyfta fram hur viktig geologin är för samhället och erbjuda material för undervisningen. Ett tredje exempel värt att nämna är Geologi för skolan, ett projekt som har initierats av i samarbete med och som går ut på att hjälpa lärare att integrera geologi i sin undervisning. Sammantaget menar jag därför att området geologi ges utrymme i grund- och gymnasieskolans kurs- och ämnesplaner. Jag menar också att lärare som väljer att behandla eller fördjupa geologi i undervisningen utöver vad som krävs i kurs- och ämnesplaner har goda möjligheter att göra detta. Att ge utrymme för geologi som ett nytt ämne i dessa skolformer är därför inte aktuellt. 62 HANS (M): Tack, statsrådet, för svaret! Att diskutera geologi i hör inte till vanligheterna. Jag kan inte minnas att det har varit en sådan debatt tidigare. Geologi är ett område som är ganska eftersatt och försummat i . är byggt på en väldigt stark och gammal berggrund. Här finns en helt annan typ av berg och än på många andra ställen i världen, och den svenska gruvnäringen har vuxit fram ur detta. naturresurser har stor betydelse för samhället och ekonomin, inte minst när det gäller basnäringarna som gruv- och stenindustrin med sina förädlande stål- och metallverk. Som en följd av all denna nytta och dessa resurser tack vare stabila berggrund har och de nordiska länderna av naturlighet utvecklat en hög kompetens inom bergbyggnad. byggs alltmer av infrastrukturen under mark. Det förutsätter en bred och gedigen kunskap om geologiska förutsättningar att kunna bygga på ett säkert, miljömässigt och ekonomiskt hållbart sätt. Inte minst med hänsyn tagen till de förändringar som följer med klimatförändringarna spelar geologikompetensen en helt avgörande roll. Det finns en siffra som figurerar att om samtliga detaljplaner skulle sättas i verket saknas det ungefär 250 geologiingenjörer för att det ska kunna bli verklighet. Den här kompetensen spelar således roll, både på högre och på lägre nivå. Geologikompetensen är avgörande inom många samhällsutmaningar, precis som jag sa angående infrastrukturutbyggnad och med hänsyn tagen till de klimatförändringar som sker. Det var inte länge sedan det faktiskt var en jordbävning i . Det blir enorma rubriker av detta, men det blir också skador som behöver hanteras och åtgärdas. Kunskapsbrister inom geologi kan ge förödande effekter. Jag förstår att utbildningsministern möter många som vill att deras ämne ska ha mer utrymme, och det är klart att med en begränsning till en nioårig grundskola och ett gymnasium på tre går det inte att klämma in hur mycket som helst. Därmed inte sagt att man ska negligera de önskemål som kommer. Det här handlar väldigt mycket om att kunna sätta in geologin i ett sammanhang, och det görs på många andra håll i världen. Till exempel i har geovetenskap samma rang som biologi, fysik och kemi på de naturvetenskapliga gymnasieprogrammen. Bristande kunskap i ska inte behöva vara ett hinder för god utveckling av samhället när geovetenskapen som är något eftersatt. Det är, som ministern angav, ett frivilligt ämne i väldigt stor utsträckning inom naturkunskapen. var det en artikel i en av våra större dagstidningar med ett antal personer som representerar Geologisverige. Det var generaldirektören för geologiska undersökning, ordföranden i , ständiga sekreteraren i och för geologi. Alla menar att det finns ett stort behov av att utveckla de här kunskaperna. Svaret från ministern på min fråga var att geologi inte ska införas som obligatoriskt ämne. Men tycker ministern att det är viktigt med mer geologikunskaper i ? 63 Utbildningsminister (MP): Tack till interpellanten för att han lyfter frågan! På den följdfråga som interpellanten ställer, det vill säga om jag tycker att det behövs mer geologikunskap i , har jag lätt att svara ja. Det är lätt att konstatera, precis som gör, att vi har en brist på geologikompetens bland till exempel utbildade ingenjörer. Vi behöver fler geologiingenjörer som klarar de utmaningar, byggnationer och omställningar som vårt samhälle står inför både när vi ska bygga ut för den stora bostadsbrist vi har och när vi ska klara att möta klimatutmaningarna som de ser ut. Där är just detta en av nyckelkompetenserna. Så mitt svar på frågan är ja. Då blir frågan: Vad har skolan och de skolformer som interpellation handlar om, alltså den obligatoriska skolan och gymnasiet, för del i detta? Jag fortsätter att konstatera att förutom de områden där jag nämnde att det finns som ett obligatoriskt inslag i de läroplaner och kursplaner som finns för skolan så finns det flera områden där det som nämner i sitt svar tas upp. När man är i ett område där gruvindustrin har haft en stor inverkan på samhällsbyggnationen är det naturligt att det också har ett utrymme i den historieundervisning som bedrivs på skolorna där. I samhällsekonomin är det fullständigt naturligt att man går igenom hur har byggts upp mycket tack vare vår rika geologi, om man kan använda ett sådant uttryck om vår kunskap om hur man ska förvalta och använda de mineraler som vårt land står på. Det här är alltså frågor som tas upp , och jag är fortsatt tveksam till om ett eget ämne skulle hjälpa. Jag köper nog inte heller referensen till , för i har vi ju i gymnasieskolan ämnet naturkunskap, där det är väldigt tydligt uttryckt att det är ett ämne som utgår från geovetenskapen med samma tyngd som det utgår från kemi, fysik, biologi och hälsa. Det finns därför som en del för de allra flesta gymnasieelever, och de som läser naturvetenskapliga programmet och tekniska programmet ska egentligen läsa betydligt mer än övriga gymnasieelever. Däremot kan det mycket väl vara så att den förändring som skett med nya kursplaner som tydliggör just dessa frågor som är kopplade till hållbar utveckling och till samhällsbyggnationen inte har slagit igenom fullt ut i hur kurser planeras på gymnasieskolor och grundskolor. Då behövs det fortbildning, didaktik och kollegialt lärande lärare emellan, och det var därför jag i mitt interpellationssvar ville peka på de olika initiativ som tas för detta. , , , är aktiva i att erbjuda lärare möjligheten att få den fortbildning de behöver för att uppfylla de krav som finns i läroplaner och kursplaner. Man kan möjligen ställa följdfrågan om det inte finns behov av ett beslutat statligt initiativ. Det här är statliga initiativ i den betydelsen att våra universitet är statliga institutioner, SGU är en statlig myndighet och likaså. Behövs det ett beslut i betydelsen av ett beslutat statligt initiativ? Där vill jag invänta följden av de beslut vi redan fattat om nationella skolutvecklingsprogram. har fått i uppdrag att utifrån de behov som finns i skolorna som har inventerats där, där hållbar utveckling har varit en del, komma fram till vilka insatser behöver göra för fortbildning och kollegialt lärande. Jag vill invänta det resultatet. 64 HANS (M): Geologins långa tidsperspektiv ger grunden till att förstå en stor del av klimatförändringarna, ger mer kunskap om säkerhet i forskningsresultat hos förvaltningssystem och om vikten av internationellt samarbete. Det är nödvändigt att förbättra kunskapen. Det är bra om geologin får vara en del av systemtänkandet. är geologi det enda av de stora naturvetenskapliga ämnena som saknas på schemat i någon form i alla utbildningar från till och med gymnasiet. Låt mig problematisera frågan. Är det rimligt att ett ämne med så stort kunskapsinnehåll, som är så viktigt för människans framtida livsbetingelser, ska bygga på frivilliga initiativ från lärare, elever och utomstående aktörer? Här handlar det om att ge grundkunskaper, inte om att stilla ett intresse. Låt mig göra motsvarande reflektion om det i andra ämnen, till exempel geografi, religionskunskap, samhällskunskap, ska vara utomstående aktörer som ska trycka på för att ge baskunskaper i de ämnena. Det skulle framstå som tämligen absurt. Men så är fallet med geologi. I sammanhanget kan man alltid reflektera över vad som är viktigast att veta – hur jorden är beskaffad eller förutsättningarna för att utveckla vårt samhälle. Ska geologin ställas mot slöjd? Svaret när jag ställer frågan till mig själv är givet. Geologi ingår i naturkunskap, men det är en ytterst liten del för ett så komplext ämne. Det är för litet för att vara ett frivilligt eget initiativ. Det är just för att ämnet inte finns på schemat som initiativen skulle behövas. Det finns exempel på delar i ett kursinnehåll som skulle kunna finnas med i geologiämnet, till exempel jordens uppkomst och uppbyggnad, livets uppkomst och tidiga utveckling. I en tillvaro när det i världens ledande ekonomi finns en folkrörelse som driver kreationistiskt tänkande finns ett behov av att lära sig hur jorden och världen egentligen uppstod. Det tog inte 6 , utan det handlar om 14 miljarder år. Vidare finns atmosfärs- och havscirkulation. Det handlar om att förstå rörelserna och strömningarna i vår tillvaro och hur människan påverkar dem. Vidare finns naturkatastrofer. Världen står inför det kanske största hotet som ingen talar om, och det går tyvärr inte att politiskt förhindra. Det är när någon av supervulkanerna , kanske till och med under vår eller våra avkommors nära livstid, kommer att brisera. Det kommer att innebära att en kontinent slås ut, och det kommer att bli permafrost . Det här är stora frågor som kräver förståelse.