prot · H30980 · 2016-03-15 00:00:00 — Det är inte en stram politik när man kraftigt expanderar utgifterna bara för att man höjer skatten mycket för vanliga människor med vanliga arbeten. Det går inte ihop. Jag noterar att min fråga nog kommer att förbli obesvarad. Frågan var: Anser finansministern, mot bakgrund av det som händer i de offentliga finanserna, att det var klokt att köpa tysk brunkol, tysk kärnkraft och tysk kraft över huvud taget? 33 (M): försöker sätta bilden att det uppstod stora underskott i svenska offentliga finanser under slutet av den tidigare alliansregeringens regeringsperiod, därför att vi sänkte skatten. Hon försöker sätta bilden att hennes alternativ hade varit att man hade hållit i pengarna. är det ju inte riktigt så. Till , tror jag, var vi helt överens om hur mycket pengar man skulle stimulera den svenska ekonomin med. Det är alltså lite på marginalen statens budgetsaldo hade sett annorlunda ut om hade varit finansminister –2014. Vi ville sänka skatterna; hon ville i stället höja bidragen. I grund och botten var vi dock överens om statens budgetsaldo. Det är alltså en direkt felaktig beskrivning vi får från finansministern. En annan sak som finansministern säger är också direkt felaktig. Hon står här i talarstolen, slår sig för bröstet och säger – och det har hon gjort – att hon har halverat budgetunderskottet. Nej, , det har du inte gjort! Din budget gick inte igenom i riksdag. Det var alliansbudgeten som gick igenom i riksdag , och det var den som halverade budgetunderskottet. Nej, finansministern, du har inte halverat något budgetunderskott! Det enda du har gjort är att du har lagt fram en budget som ökar underskotten i förhållande till vad vi hade fastställt i budgeten . Ovanpå det agerar du som att överskottsmålet inte längre finns. Men det gör det – och du bryter mot det, finansministern! 34 Finansminister (S): Jag får inte ett enda svar från och på frågan hur de anser att man borde finansiera migrationskostnaderna. De säger att jag inte finansierar dem, och de säger att de borde finansieras. De är oroliga för de offentliga finanserna. Men de har inte ett enda förslag på hur de vill sänka utgifter eller höja skatter för att finansiera detta på 30 miljarder fullt ut. säger att vi inte för en stram politik. Sanningen är att underskotten har halverats. Jag tror att de allra flesta skulle påstå att halverade underskott är en stram politik – och framför allt en stor omläggning från den tid då satt i och lånade till nya, stora skattesänkningar. Det var mest till dem som tjänade mest. Vad gäller halveringen av underskotten vill jag påpeka att den budget vi lade fram, där alliansmotionen sedan följde våra ramar, innebar halverade underskott. Vi lade sedan fram en extra ändringsbudget redan tidigt , och den beslutades i . Också i den genomförde vi en mycket stram och ansvarsfull ekonomisk politik, liksom i den budgetproposition som lades på bord . Sammantaget har det inneburit att vi har stramat upp statsfinanserna, och trots de ökade kostnaderna vi har för migration kommer vi inte i närheten av de underskott som fanns när var på . Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2015/16:428 om skatter som stimulerar jobb och tillväxt 35 Finansminister (S): har frågat mig vilka skatter jag menar utgör den största hämskon på svensk tillväxt och om jag är beredd att överväga sänkningar av dessa skatter. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Vi vill ha ett skattesystem som skapar förutsättningar för hållbar tillväxt och hög sysselsättning, som har en tydlig miljöstyrning och som är fördelningspolitiskt träffsäkert. Vid skatteförändringar måste man ta hänsyn till effekter av skatterna och till de positiva effekter som kommer av det skatterna används till. Exempelvis är det möjligt att en förändring av skatteuttaget som enligt bedömare skulle vara tillväxthämmande används till något som är tillväxtfrämjande. En sammantaget god politik är därför att ta ut skatter på ett bra sätt och att använda skattepengarna på ett bra sätt. Många länder som har ett högt skatteuttag har också hög tillväxt. Jag har sagt att det skulle vara bra med en bredare översyn av skattesystemet. I en sådan översyn är jag beredd att överväga alla idéer om hur skattesystemet bäst ska utformas. 36 (M): Detta är en ganska stor fråga. Vilka skatter är dåliga för ekonomin, och vilka skatter är helt okej för ekonomin i den bemärkelsen att de inte förstör jobb och tillväxt? Man vill ju gärna ha mer av skatter som inte förstör ekonomin och mindre av skatter som förstör ekonomin. Jag lyssnade på Ekots lördagsintervju med . Där sa hon att hon gärna vill jobba för att ändra det svenska skattesystemet så att vi får mer av de mindre skadliga skatterna och mindre av de skadliga skatterna. Det är mot den bakgrunden jag har ställt frågan. Vilka skatter anser finansministern är skadliga för ekonomin, och vilka skatter anser hon är inte så farliga? Detta är en fråga som ockuperar en stor del av skatteforskarna och ekonomerna. De tittar just på vilka skatter som hämmar ekonomin. har gjort åtskilliga så kallade metastudier där de tittar på vad ekonomerna säger – vad är den stora röda tråden i skatteforskningen? Vilka skatter är de mest skadliga? Det handlar om framför allt tre saker. För det första handlar det om bolagsskatten. Höga bolagsskatter gör att utländska investerare inte vill komma till och investera, vilket är något som slår mot de särskilt lönsamma företagen. För det andra lyfter man fram höga marginalskatter, alltså att skatten blir väldigt hög på den sista intjänade kronan. Det gör i sin tur att man kan undra om till exempel en läkare som har en relativt god inkomst kommer att vilja jobba extra på akuten eller om han kommer att tycka att marginalskatten på den sista intjänade hundralappen blir så hög att det liksom inte är lönt utan bättre att gå hem och kolla på tv och leka med barnen. För det tredje handlar det om inkomstskatter för vanligt folk. Har man för höga inkomstskatter för vanligt folk som jobbar som man har väldigt höga bidrag kommer det nämligen att göra att människor fastnar i utanförskap. Detta är de tre typer av skatter som forskningen är mycket tydlig med att man bör undvika att göra för höga. Det är i stället bättre att ha högre skatter på annat, till exempel sådant som är miljöskadligt – eller andra typer av skatter, helt enkelt. Jag har som sagt frågat hur hon ser på detta, och jag har inte fått något svar. Jag tror att jag vet varför jag inte har fått något svar. Tittar man på regeringens politik ser man nämligen att det är mycket tydligt att de skatter regeringen höjer är just de skatter som är absolut mest skadliga. Finansministern höjer marginalskatten på den statliga inkomstskatten, vilket gör att vi får färre arbetade timmar. Det gör att läkaren struntar i att jobba en extra timme på akutmottagningen och åker hem och leker med barnen i stället. Det finns i och för sig ett värde i det, men den svenska sjukvården är satt under hårt tryck. Allmänt sett behöver vi fler arbetade timmar i svensk ekonomi. Och finansministern höjer skatten för vanligt folk och gör det mindre lönsamt att arbeta! Det är här någonstans som förklaringen finns till att vi inte får besked från finansministern. Precis som i diskussionen om ränteavdragen, som vi hade för sedan, vore det önskvärt om vi hade en finansminister som kunde stå för en politisk inriktning, för en agenda, och debattera den här i riksdag och inte bara säga att detta är viktiga frågor som man vill diskutera och sedan lämna walkover. Snälla finansministern, ta nu chansen och berätta vilka skatter som är skadliga och vilka som är bra för ekonomin! 37 Finansminister (S): Den höjda marginalskatten tycks ju i alla fall inte ha påverkat arbetsvilja – glädjande nog. Jag uppskattar att få hänga här i kammaren tillsammans med . Här handlar det naturligtvis om att ta ut skatter på ett så väl avvägt sätt som möjligt. Tyvärr tog vi över offentliga finanser i väldigt dåligt skick. Vi var tvungna att höja skatten för att kunna genomföra reformer. När vi tog över 2014 hade vi en kombination av alldeles för stora underskott i de offentliga finanserna och skolresultat som föll snabbast i hela OECD-världen. Det fanns stora revor i välfärden. För att kunna genomföra reformer i det läget var vi tvungna att öka de statliga inkomsterna och därmed höja skatten. Vi har jobbat med en rad olika skattehöjningar, och vi har försökt att göra det på ett välavvägt sätt. tog inte upp ungdomsarbetsgivaravgiften, vilket var intressant. Vi har tidigare här i kammaren haft många debatter om ungdomsarbetsgivaravgiften. Många moderater har ju hävdat att höjningen skulle få förödande effekter på ungdomars möjlighet att få jobb. Men ungdomsarbetslösheten sjunker nu oerhört kraftigt även efter det att arbetsgivaravgiften för ungdomar höjdes. Sedan är det intressant att tar upp OECD-listan. Han har säkert studerat den väldigt noga. skriver tydligt att den minst skadliga skatten – alltså där det är allra bäst att ta ut skatt – är skatt på fastigheter. Mot bakgrund av att företräder ett parti som avskaffade fastighetsskatten vore det intressant att höra hur han resonerar om fastighetsskatten i lista över vilka skatter som man bör ta ut. 38 (M): Den diskussion som jag försöker att starta här handlar egentligen inte om hur höga skatter som man vill ha. Jag förstår att av ideologiska skäl vill höja skatten. Det är inte det som jag kritiserar här och . Det som jag försöker att fråga om är: Vilka skatter anser finansministern är skadliga och vilka skatter anser finansministern är mindre skadliga? Finansministern var med i Ekots lördagsintervju och sa mycket klart och tydligt att hon vill arbeta för att minimera de skadliga skatterna. I stället vill hon höja de skatter som är mindre skadliga. Det är beklämmande att inte få några tydliga besked och att finansministern inte på ett bättre sätt försvarar till exempel de marginalskattehöjningar som man genomförde i budgeten. En av ledande ekonomer, , har sagt att kommer nedtrappningen av jobbskatteavdraget – som gör att på nytt slår världsrekord i att ha högsta marginalskatter – inte att inbringa några pengar alls, utan det kommer att bli plus minus noll. De som drabbas av denna skattehöjning kommer helt enkelt att jobba mindre. Man kommer inte att jobba de extra timmarna, utan i stället kommer man att åka hem till familjen och koppla av. Det här är inte positivt ur ekonomisk synvinkel därför att har redan en låg andel arbetade timmar bland stora delar av de sysselsatta. Vi är alla överens om att vi måste öka de arbetade timmarna. Men för en politik som går i direkt motsatt riktning, direkt i motsats till vad i princip samtliga ekonomer menar att man borde göra. Om nu vill bjuda in till samtal om hur vi kan se över de svenska skatterna borde deklarera vad hon själv tycker. Att ha en inriktning där man konsekvent ska höja skatterna på arbete, vilket samtliga ekonomer är överens om är det minst fruktbara sättet att höja skatterna på, ja, då har vi ett problem. Det är märkligt att finansministern inte kan vara tydlig. Men jag ger finansministern en chans till att svara på frågan: Vilka skatter anser finansministern är särskilt skadliga för ekonomin? Hur förhåller sig till det faktum att ekonomkåren är rörande överens om att det är just de skatter som hon själv höjer i sin senaste budget som är skadliga för ekonomin? 39 (M): Vi befinner oss i ett allvarligt läge där underskotten i de offentliga finanserna spås öka som regeringen håller på att höja de flesta skatter, som säger att regeringen bryter mot det finanspolitiska ramverket, som säger att underskott förväntas att stiga framöver. Till detta kommer att regeringen har slutat att på ett tydligt och transparent sätt redovisa hur man bedömer att de olika skattehöjningarna påverkar arbetsmarknaden, tillväxten och ekonomin. Det gör att vi befinner oss i ett läge där stabiliteten i offentliga finanser på goda grunder ifrågasätts allt oftare. Till detta kommer denna så kallade samarbetsregering – men som egentligen är en svekregering – att lämna mycket otydliga besked till svenska folket, och ibland lämnar man tydliga besked som man sedan struntar i. Före valet lovade att inte höja bensinskatten. har bensinskatten höjts – en tydlig svekregering. Före valet lovade att inte höja skatten för pensionärer. Sedan höjde man skatten för 200 000 pensionärer – en tydlig svekregering. Före valet sa Socialdemokraterna att man inte skulle försämra RUT- och ROT-avdragen. Sedan halverades RUT-avdraget och ROT-avdraget försämrades – en tydlig svekregering. Före valet lovade att inte höja några inkomstskatter för vanliga löntagare. har skatterna höjts för 1,3 miljoner vanliga inkomsttagare – en tydlig svekregering. Men det är inte sveket och svekregeringen som är det stora problemet. Den stora utmaningen är vilka signaler man skickar . Fåmansbolag är oroliga för de skattehöjningar som de förväntar sig utifrån de ändrade direktiv som regeringen har gett till utredningar. Man oroar sig för bolagsskattehöjningar. Människor runt om i utanför tunnelbanesystemet här i är oroliga för de kilometerskattehöjningar som regeringen har aviserat. Man är orolig för den flygskatt som regeringen har aviserat. Dessa åtgärder skulle sammantaget ge en liten effekt på offentliga finanser, men det skulle vara stora pålagor för människor runt om i det här landet. Jag kommer själv från där avstånden är stora. Behovet av kommunikationer är omfattande. För människor som bor norr om där avstånden är stora kostar det mycket att förflytta sig. Där säger finansministern att hon nu ska slå till med stora skattehöjningar på lastbilar, bilar och flygplan. Det kommer att göra det mycket svårare för hela detta land att leva. har man inte kontroll över utgifterna i svensk ekonomi. Man prognostiserar med intäkter som enligt ledande ekonomer inte ska bli av. Man har ökande underskott i ett läge där resursutnyttjandet i ekonomin är fullt. Sammantaget leder det till bedömningen att man tappar greppet om offentliga finanser. Man skickar en dyr nota till vanliga människor med vanliga jobb som strukturellt försvagar möjlighet att konkurrera internationellt och skapa jobb och tillväxt inom vårt land – detta i ett läge där fler människor än på mycket länge står utanför arbetsmarknaden. De behöver komma in på den och få ett jobb. Detta är en oroande utveckling, och jag hoppas att finansministern kan ge tydliga besked. 40 (S): Frågar man om några vill ha skattehöjning säger de naturligtvis nej. Det är ingen som vill ha en skattehöjning. är det så att vi behöver skatter för att finansiera välfärden. Det beror också på hur man ställer frågan. Ställer man till exempel frågan ”Vill du att skatterna ska gå till sjukvården?” är det en stor majoritet som svarar ja. Därför blir frågan felställd när man tar upp skattehöjningar som något negativt i sig självt. Man måste se till de behov som finns i samhället och det som skattehöjningen ska användas till. När det gäller marginalskatterna handlar det om höginkomsttagare, människor som tjänar mellan 50 000 och 100 000. Det rör sig inte om någon gigantisk skattehöjning heller, utan det är några tusenlappar för dem som tjänar mest och hundralappar för dem som tjänar minst. Den vanliga människan berörs egentligen inte av den här diskussionen, utan det är fråga om höginkomsttagare. Kommer verkligen en höginkomsttagare att jobba mindre på grund av det här? Jag tvivlar starkt på det. Om det är några tusen mindre för den som tjänar 100 000 tvivlar jag på att det verkligen är det som avgör ekonomin. Det som är intressant att titta på och viktigt att påminna om är att de skattehöjningar som regeringen har gjort – jämför med den förra regeringens ständiga skattesänkningar – har halverat underskottet i statens budget. Man uttryckte oro från moderat håll för att vi kan komma att få se ökade underskott . Men då är det ju extra viktigt att vi ser till att vi har skatteintäkter, så att det inte blir ett skenande underskott, vilket faktiskt var fallet med den borgerliga regeringen under slutet av förra mandatperioden. Då ökade underskottet. har vi lyckats halvera det på den här korta tiden. Vår ambition är självklart, som alltid under socialdemokratiska regeringar, att vi ska ha en stabil ekonomi. Det är helt nödvändigt för att kunna finansiera välfärden. Men det är inte bara ekonomin som måste vara i balans och stabil – välfärden måste också få de pengar som behövs. Vi har stora behov . Det tror jag att de flesta kan vara överens om. Det är också så att arbetsmarknaden är helt beroende av de skatteintäkter som vi kan ge till välfärden. För att se till att människor får jobb behöver vi lägga resurser på förskolan, , gymnasiet och så vidare, på alla utbildningsnivåer. Man kan se ett väldigt tydligt samband: När utbildningen brister, när man inte kvalificerar sig, när man får underkända betyg och när ungdomar hoppar av ökar risken enormt mycket för arbetslöshet, vilket slår mot hela samhället. Att vi nu satsar mer på utbildning är väldigt viktigt för hela arbetsmarknaden, inte minst näringslivet, som har svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Det regeringen gör nu är i själva verket helt nödvändigt för att kunna säkra jobben och välfärden. Det blir en märklig diskussion när det låter som att en kris skulle ha drabbat på så här . Det är tvärtom så att det på många sätt ser väldigt ljust ut. Tillväxten är bra. Arbetslösheten minskar, inte minst ungdomsarbetslösheten. Vi kan äntligen satsa på välfärdsreformer då det snarare gått åt fel håll i välfärden. Jag förstår inte riktigt varifrån de här undergångsprofetiorna och talet om en skattechock kommer. Det är trots allt så att det går i rätt riktning. Naturligtvis finns det problem, men skattesänkningar är inte lösningen. 41 (S): talar gärna och ofta om en oro för skattehöjningar. Man säger att regeringen vill lägga stora pålagor på vanliga människor och skicka en dyr nota till vanligt folk. Det är givetvis ett resonemang som man kan vända på. Man kan fundera på vem det är som ska betala priset för den politik som , och bedriver och står för. Det finns naturligtvis alltid en alternativkostnad. I budgetalternativ, i de finansieringslösningar för välfärden som föreslår i riksdag, finns det betydligt mindre pengar till välfärd, jobb och utbildning. I det budgetalternativ som föreslog fanns det 25 miljarder mindre på grund av skattesänkningar. Det är lätt att stå i riksdag och prata om skattesänkningar, men frågan som uppstår varje gång man minskar intäkterna är: Var i utgifterna vill man skära? Det är också en kostnad, och det är vanliga människor som får bära den. 42 Finansminister (S): Jag noterade att inte svarade på frågan om lista, som han hade studerat väldigt noggrant. På den listan är det tydligt att fastighetsskatten är den bästa skatten att ta ut. Det skulle vara intressant att höra hur resonerar kring det faktum att hans parti avskaffade den skatten. Jag fick heller inget svar angående höjningen av arbetsgivaravgifterna för ungdomar. har i talarstolen hävdat att den skulle göra att många ungdomar inte längre skulle få jobb. Har höjningen av ungdomsarbetsgivaravgifterna haft den effekt som varnat för och trott på? Jag fick frågan vilken inriktning regeringen har på skattepolitiken. antog de riktlinjer för skattepolitiken som regeringen lade fram i vårbudgeten. Där står att läsa vilka förutsättningar vi tycker att man ska utgå från när man bedriver skattepolitik och även vilka vägledande principer regeringen har för utformningen av skattepolitiken. 43 (M): Vi i den här kammaren är väldigt överens om en sak, nämligen att ska ha världens främsta välfärd. Vi ska ha världens främsta skola, världens främsta sjukvård, världens främsta äldreomsorg och världens främsta barnomsorg. Detta är vi helt överens om. Och för att bekosta det måste man ta in skattepengar. Bara genom detta enkla faktum är vi rörande överens här i om att ska vara en välfärdsstat med relativt höga skatter. Men man måste också förstå att det egentligen inte handlar om att ha högst skatter. Det är inte högst skatter som ger mest pengar till välfärden, utan det gäller att ha smarta skatter. Varför är det så viktigt? Jo, därför att om ekonomin växer mer kan man ha lägre skatter och fortfarande få in lika mycket pengar. Ta som exempel! får in lika mycket pengar till kassakistan per invånare som , trots att de har halva det svenska skattetrycket. Det här beror på att har en mycket starkare ekonomi än vad har. Om skulle vara smart och ha smartare skatter, om vi skulle sänka de skatter som är skadliga för ekonomin och höja de skatter som är mindre skadliga för ekonomin, skulle vi kunna få in ännu mer pengar till välfärden. Det är just så man måste tänka. Det är inte ett nollsummespel, som vi fick höra tidigare från de socialdemokratiska ledamöterna här, utan vi måste ha smarta skatter som ger mer tillväxt och i förlängningen mer välfärd. Då handlar det om att sänka marginalskatten och sänka inkomstskatterna för vanligt folk, så att det lönar sig att arbeta. Problemet är, fru talman, att Socialdemokraternas inriktning är den precis motsatta. Det kommer att ge mindre pengar till välfärden. 44 (M): Detta är riksdag och inte Jeopardy. Här går det till så att har möjlighet att ställa frågor till regeringen och kan förvänta sig att få svar på dessa. Här är det vi som i egenskap av riksdagsledamöter ställer frågor till . Vi – och svenska folket – förväntar oss att få svar på de frågor som ställs och inte bara mötas av nya och fler frågor. Det är som utkräver ansvar av regeringen, inte regeringen som utkräver ansvar av . Det är regeringen som ska svara inför , inte som ska svara inför regeringen. Det är en hållning som jag hoppas att finansministern delar. Jag tänker ändå ägna det här inlägget åt att besvara fråga om fastighetsskatten, en skatt som var djupt impopulär hos svenska folket men som försvarade och som hon nu uppenbarligen öppnar för att återinföra. Detta skulle vara ytterligare ett svek i likhet med den höjda inkomstskatten, som svekregeringen införde, den höjda skatten för pensionärerna, som svekregeringen införde, samt halveringen av RUT-avdraget och försämringen av ROT-avdraget, som svekregeringen genomförde. Att införa fastighetsskatten igen skulle vara ytterligare ett sådant svek – och särskilt märkligt mot bakgrund av att inför valet poserade på affischer där det uttryckligen stod: Återinför inte fastighetsskatten! Rösta på Socialdemokraterna! Om finansminister tycker att fastighetsskatten är så bra och om hon tycker att det var ett misstag av Alliansen att avskaffa fastighetsskatten, varför poserade hon då i valrörelsen på affischer där det utgavs ett löfte om att inte återinföra fastighetsskatten? är just nu för upptagen för att lyssna, men jag föreslår att hon svarar på frågan. Om det var ett misstag av Alliansen att avskaffa fastighetskatten, varför poserades det då på valaffischer? 45 (S): Man kan inte både äta kakan och ha den kvar. Man kan alltså inte sänka skatterna hur mycket som helst och fortfarande ha en bra välfärd. Någonstans ifrån måste inkomsterna ändå komma. Vi har ju hört förut att det kommer att uppstå dynamiska effekter av skattesänkningar som leder till att det till och med blir mer pengar till välfärd när man sänker skatten. Det här har prövats i praktiken. Vi har ju haft med borgerlig regering. Det blev inga dynamiska effekter. Arbetslösheten ökade och det skedde försämringar i välfärden, så man frågar sig var dessa dynamiska effekter finns. De finns inte i verkligheten utan i teorin. Det finns heller ingen direkt omläggning av den moderata politiken jämfört med den politik som de förde , utan det är samma politik som de ska köra än en gång. Varför skulle detta ge helt andra resultat än förra gången? har hittat på ett nytt ord, svekregeringen, som upprepas när det gäller allting.