prot · H309121 · 2016-06-16 00:00:00 — Man kan påvisa it-undervisningens positiva effekter just när det gäller skolresultat, men man kan också se att det ser väldigt olika ut när det gäller likvärdigheten i användandet. Detta beror mycket på att man kanske inte har en genomtänkt pedagogik, en it-plan eller tillräckligt god infrastruktur. Mycket bygger på att skolledarna och lärarna har den kompetens som krävs och att de har förutsättningar och intresse. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka tankar har man om den nationella it-strategin, specifikt med fokus på att öka och säkerställa likvärdigheten och jämlikheten mellan skolor? 43 Utbildningsminister (MP): Tack så jättemycket för frågan! Jag tror att det var lite – ni vet, ”Äntligen!” – när regeringen fattade beslutet att ta fram en it-strategi för skolan. Digitaliseringen är inte helt ny utan har pågått som en stor utveckling i inte minst skolan , men avsaknaden av en nationell strategi och den förra regeringens ovilja att ta fram en strategi gjorde att de digitala klyftorna växte. Skolan ska inte vidga klyftor. Skolan ska överbrygga klyftor. Alla kommer att behöva digital kompetens på arbetsmarknaden, och ska skolan ge denna kompetens. Det ska inte vara avgörande vilken skola man går på eller vilken lärare man råkar ha. har vi ett förslag till it-strategi på bordet med fokus på just det som tar upp, nämligen jämlikheten. Man säkerställer att alla skolor har ett bra it-arbete. Vi har fått in den första delen till regeringen för prövning, och den har tydliga och goda målsättningar som jag hoppas att samtliga skolhuvudmän kan tänka sig att ställa upp på. 44 (S): Tack för svaret! Det finns en hel del forskning på detta område. rapporterade att det finns tydliga statistiska samband mellan it-användandet i hemmet och 15-åringars resultat i matematik. Det intressanta är att den största uppmätta effekten fanns bland elever från hem med lågutbildade föräldrar. Detta visar den kompensatoriska effekten och understryker vikten av att fortsätta att jobba vidare med dessa frågor. Hur ser ministern på det kompensatoriska uppdraget kopplat till it och it-strategin? 45 Utbildningsminister (MP): Det är just detta som är grejen. Det ska inte vara beroende av hur man bor, var man växer upp, vilken ekonomi ens föräldrar har, vilken skola man går på eller vilken kommun man bor i när det gäller att få med sig de kompetenser och kunskaper man kommer att behöva på arbetsmarknaden eller som aktiv i demokratin. Att kunna uttrycka sig digitalt är en jätteviktig del av att kunna uttrycka sina åsikter och ta del av andras åsikter . Därför behövs it-strategin, och den har fokus på att gå från att bara handla om vilken maskin man ska ha i skolan till hur vi ska använda tekniken. Inga offentliga medel till spridning av våldsbejakande budskap 46 (M): Jag har en fråga till inrikesminister . Det har framkommit att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har lämnat i bidrag till en organisation som har anlitat föreläsare som har uttryckt stöd för terrororganisationerna Islamiska staten i och Levanten samt . Regeringen har träffat en överenskommelse med de fyra allianspartierna om åtgärder mot terrorism. En del däri är att inga offentliga medel ska gå till organisationer som sprider våldsbejakande budskap. Man har skrivit i överenskommelsen att det är viktigt att bidragsgivare säkerställer att offentliga medel inte ges till organisationer som sprider våldsbejakande budskap och att organisationerna ska leva upp till grundläggande demokratiska värderingar. Min fråga till är: Hur ska inrikesministern tillse att överenskommelsen fullföljs och att det kontrolleras att organisationerna lever upp till de krav som ställs i den? 47 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Precis som beskrev är vi helt eniga om att inga statliga pengar ska gå till organisationer som sprider våldsbejakande budskap och inte står upp för de demokratiska värderingarna. Regeringen har tagit hand om detta på det sättet att vi har gett i uppdrag att utreda nya riktlinjer för tillståndsgivningen när det gäller både statliga och andra organisationer så att det finns en enhetlig policy. lever vi med den tidigare alliansregeringens policy. 48 (M): Jag undrar om inrikesministern kommer att vidta åtgärder för att säkerställa att överenskommelsen verkligen fullföljs. Jag vill inte prata om enskilda fall, men det har framkommit uppgifter som leder till slutsatsen att man kanske måste titta på detta. Överenskommelsen innefattar att det finns möjlighet att kräva tillbaka stöd som har beviljats på felaktiga grunder. Är inrikesministern beredd att göra detta, och finns det förutsättningar för det? 49 Statsrådet (S): Svaret på första fråga är ja. Skälet till att regeringen och allianspartierna kom överens om förändringarna var att nuvarande regler inte är till fyllest. Vid ett antal tillfällen har offentliga medel delats ut till organisationer som inte lever upp till det demokratiska grunduppdrag som riksdag och regering har slagit fast. I båda delarna gäller det att se till att pengar inte går till sådant och att man har möjlighet att kräva tillbaka pengarna om det visar sig att organisationen inte lever upp till kraven. Industrins inflytande över den statliga läkemedelskontrollen 50 (V): Läkemedelsutvecklingen går väldigt snabbt; det fullständigt sprutar ut nya mediciner. Som konsument tror man kanske att det är staten som står där och är en rigorös kontrollant, men riktigt så är det inte. Det är uppenbart att staten har lämnat över ett alldeles för stort ansvar till läkemedelsindustrin. Det är som ska stå för granskningen av mediciner, biverkningar och så vidare. har gjort en rigorös rapportering av vad som händer och hur det ser ut, och läkemedelsindustrins inflytande över statlig läkemedelskontroll är relativt stor. Det är här som staten genom sina muskler ska stå upp för folkhälsa, integritet och egenkontroll. Jag undrar: Vem ska hålla i taktpinnen när det gäller bedömningen av medicin till oss konsumenter – är det staten eller kapitalet? 51 Statsrådet (S): Självklart är det staten som ska hålla i taktpinnen när det gäller att reglera och godkänna läkemedel. Vi kan vara stolta över att vi i har en bra process för detta. Men hur bra den än är jämfört med andra länder är den såklart inte fri från misstag och skönhetsfläckar. Det är bra att har utarbetat sin rapport. Det innebär att vi får bättre kunskap om vad vi och inte minst myndigheten behöver åtgärda för att kunna uppfylla kravet på opartiskhet och oberoende av ekonomiska särintressen. Jag är glad över att vi har rapporten på bordet, och det är självklart staten som ska hålla i taktpinnen. 52 (V): I den genomgång som har gjort visade det sig att har valt att prioritera ned sina egna säkerhetskontroller för att de förlitar sig på att läkemedelsbolagen garanterar dem genom sitt inflytande. Det är jättebra att du är på banan där, . Hur ska då regeringen stärka den statliga läkemedelskontrollen? Vi har en bra modell, men om detta fortsätter är risken att vi tappar den rakt ned i golvet. Då blir det svårt att ta tillbaka den. 53 Statsrådet (S): Precis som säger har vi en bra modell, och den ska vi inte ändra på i grunden. Däremot behöver även en god modell finjusteras. Den rapport som har kommit, tillsammans med den dialog som vi kontinuerligt för med myndigheten, hjälper oss att ställa frågor om hur myndigheten ändrar och förbereder sina rutiner och ger oss också en chans ifall det är något som regeringen behöver ändra. 54 (SD): Min fråga går till och är av allmänpolitisk karaktär. För inte så länge sedan rapporterade om en tidigare medarbetare på som vittnade om att det fanns en oskriven lag om att nyanlända som ser ut att vara och säger sig vara minderåriga ska behandlas som minderåriga. Den intervjuade sa att det saknas verktyg och inte fanns några tydliga riktlinjer från ledningen om hur dessa ärenden skulle behandlas, alltså även att man skickar 30‑åringar till HVB-hem för minderåriga. operativa chef har som kommentar sagt att medarbetarna inte har haft något annat val än att göra godtyckliga åldersbedömningar. Detta är oacceptabelt. Min fråga till ministern är om regeringen avser att ändra detta förhållande för att säkerställa att ensamkommande barn är just ensamkommande barn. 55 Utbildningsminister (MP): Ja är det korta svaret på frågan. Barn ska inte behöva bo med vuxna på HVB-hem. Det är oerhört viktigt för barns trygghet att bo som barn med barn och få den trygghet som det innebär. Det är också en av anledningarna till att regeringen har gett ett uppdrag till ansvarig medicinsk myndighet att se hur man ska kunna få fungerande åldersbedömningar. Problemet har ju varit att de modeller som funnits har haft mycket stora rättssäkerhetsbrister och andra brister. 56 (SD): Tack, ministern! agerar inte i de fall där det inte är uppenbart att barnen är . I bland annat och har man infört röntgenundersökningar, vilket per automatik har minskat antalet ensamkommande. Kan inte , som har tagit emot ett stort antal, börja med retroaktiva åldersbedömningar? 57 Utbildningsminister (MP): Vi är en rättsstat, och i en rättsstat använder man sig inte av retroaktiv rättstillämpning – det skulle vara fullständigt främmande. Men i de fall där det inte finns någon rättstillämpning gjord ska vi kunna använda de modeller som är brukliga och fungerar. Problemet har varit att de modeller som har använts har konstaterats ha mycket stora rättssäkerhetsbrister. Läkarkåren har protesterat utifrån sin medicinska kompetens. Det var därför vi kom överens med flera partier om just uppdrag till en myndighet om att ta fram fungerande modeller. Satsningar på naturreservat och nationalparker 58 (MP): Jag har en fråga till miljöminister . I regeringens budget har anslagen till skydd och skötsel av natur ökat med nästan . Då ingår extra till skydd av värdefull natur och extra till skötsel av skyddad natur. Det är en närmare 40-procentig höjning av anslagen jämfört med de borgerliga regeringarnas budgetar. är det för många av oss att dra iväg på sommarens vandringsturer i naturreservat och nationalparker. Jag vill fråga miljöministern hur de här pengarna har fördelats ut i landet och hur vi kommer att märka dessa satsningar. 59 Miljöminister (MP): Tack, , för frågan! Visst är det många med mig som planerar hur vi ska ge oss ut i naturen och använda vår ledighet där. De här pengarna märks verkligen runt om i . De fördelas till länsstyrelserna enligt en nyckel, så att pengarna täcker hela landet. Resultaten är synliga. fick vi 436 nya naturreservat i . Det förbättrar skyddet av biologisk mångfald och tillgängligheten för många otroligt mycket. leder har fått förbättrad markering, så att de ska vara tillgängliga för många och det ska vara säkert att gå där. Detta märks också i besöksstatistiken. hade vi så många som 2,4 miljoner besökare i svenska nationalparker. Det är en enorm framgång. 60 (MP): Det är viktigt att vi gör naturreservaten tillgängliga och också vidtar de naturvårdsåtgärder som behövs. Men det är också viktigt att vi ser till att skydda till exempel de sista resterna av våra gammelskogar. Jag vill fråga ministern hur just det arbetet sker ute i landet. Hur används regeringens extra pengar för skydd av värdefull natur? 61 Miljöminister (MP): Pengarna används för att förbättra driften av existerande naturreservat men också för att skydda mer natur. blev mark ytterligare skyddad i bland annat genom bytesmark. Skogar hos statliga har bytts mot skogar med höga naturvärden. Skyddet av svensk skog har ökat betydligt. Extra resurser till förlossningsvården 62 (S): Jag har en fråga till statsrådet i dennes roll som sjukvårdsminister. Förlossningsvården runt om i berör många människor. Ungefär 110 000 barn föds i . För många är födseln en fantastisk upplevelse. ska vi veta att det också är förenat med en del risker. Därför är kvaliteten på förlossningsvården oerhört viktig. Således skulle jag vilja fråga statsrådet vad vi kan förvänta oss av de extraresurser som är tilldelade förlossningsvården och vad regeringen utöver detta gör för att stärka förlossningsvården. 63 Statsrådet (S): Precis som säger är detta en oerhört viktig verksamhet i den svenska hälso- och sjukvården. Att få barn är förmodligen den största upplevelse man kan ha i livet. Att det är omgärdat med trygghet och ett fokus just på händelsen i sig och det nyförlösta barnet är oerhört viktigt. Den oro som många nu känner, inte minst , är väl värd att ta på stort allvar. Regeringen har tillsammans med Kommuner och Landsting slutit en överenskommelse som omfattar totalt . Det är pengar som ska gå till förlossningsvården, till att stärka bemanningen, till att betala ut studielön till dem som vill utbilda sig till barnmorskor. Utöver detta har regeringen utökat antalet platser på barnmorskeutbildningen med 250 platser. Vi tror att det är viktigt för att kunna stärka förlossningsvården i hela landet. 64 (S): Som bördig från i följer jag noga utvecklingen när det gäller förlossningsvården i regionen. och otaliga artiklar har visat på bristerna i förlossningsvården här i . Min fråga till statsrådet är – även om statsrådet inte är ytterst ansvarig för denna verksamhet – vad ni kan göra för att hjälpa den borgerliga majoriteten att få ordning på förlossningsvården i . 65 Statsrådet (S): Vi har slutit en överenskommelse som innebär att ett antal kommer att gå till förlossningsvården i . Med grundproblemet bakom att landstings förlossningsvård sticker ut är att man har bedrivit en ideologisk experimentverkstad där man har lekt marknad med en del av hälso- och sjukvården som mer än andra ska drivas efter behov och vara fredad för nyliberala experiment. Skärpt lagstiftning för ökad trygghet i skolan 66 (L): Jag har en fråga till utbildningsminister . Mordhot är alltid mycket allvarligt. Det finns en särskild allvarlig dimension när det sker i en skola, när en elev mordhotar en annan elev. Det finns all anledning att ta det på mycket stort allvar när så sker. Det hände i . Då reagerade rektor och lärare tydligt, skarpt och bra och bestämde sig för att stänga av den elev som hotade en annan elev för att skydda dem som var utsatta. Avstängningen förlängdes sedan av , men den upphävdes av förvaltningsrätten, vilket skapar en osäkerhet kring vilka regler som gäller. Jag är för Liberalernas del beredd att skärpa lagstiftningen för att skapa ökad tydlighet för lärare och rektor om vad som får lov att göras för att upprätthålla ordning och reda, studiero och trygghet i skolan. Jag frågar utbildningsministern: också regeringen beredd att skärpa lagstiftningen? 67 Utbildningsminister (MP): Det är såklart fruktansvärt med den utveckling som vi ser i många människonära yrken med mer hot och mer våld, vilket tyvärr också drabbar delar av Skolsverige. Att man då från huvudman och rektor kan agera hårt, tydligt och resolut är avgörande. Därför är det bra att den svenska skollagen ger den typen av möjligheter i fall. Det är uppenbarligen ett problem att de möjligheterna inte gäller för hela skolväsendet, som här har konstaterats. Skollagen är skriven i brett samarbete och lades fram av min företrädare från parti. Jag tror inte att han då såg den bristen i lagen, och jag tror heller inte att någon annan uppmärksammade det. är den uppmärksammad genom en dom. Jag har ingen anledning att kommentera domen. Domen är korrekt utifrån den lag som finns. Men det är tydligt att här finns en lucka. Det finns en anledning till att vi har andra regler för . 68 (L): Det är sant att det var en bred överenskommelse om många delar av skollagen. Men eget parti var ofta negativt, inte minst mot de åtgärder som föreslogs om studiero och ordning och reda i skolan. Det är väldigt stora skillnader i prioritering mellan denna regering och den förra regeringen när det gäller den här typen av frågor. Min fråga är därför: Om nu menar att det finns ett stort problem, varför prioriterar denna regering så sällan den typ av frågor som handlar om studiero, trygghet och möjlighet att vara säker på skolan? 69 Utbildningsminister (MP): Med förlov sagt: tramsar du, . Vi fokuserar på att det ska finnas tillräckligt med personal i svensk skola så att man kan ta tag i ordningsproblemen. Det finns ingen viktigare åtgärd för att ta tag i ordningsproblemen än att man är tillräckligt många vuxna på skolan. Under den förra regeringen skars nästan 10 000 medarbetare bort från svensk skola. Under våra första har 13 000 medarbetare återanställts. Många av dem tillhör just den typ av personalkategorier som hjälper lärarna när man får ordningsproblem. Vi bygger upp ett stort nationellt skolutvecklingsprogram. 70 (KD): Min fråga riktar sig till utbildningsministern. Valfrihet och mångfald innebär ökad kvalitet, ökad makt åt den enskilde och flera arbetsgivare att välja mellan för den anställde. Att förbjuda vinstdrivande företag inom utbildning skulle innebära att utbud och alternativ minskar, vilket vore en inskränkning i medborgarens valmöjlighet. Den som drivs av ett vinstsyfte har ett incitament att utveckla kvaliteten för att locka till sig fler kunder. Jag ser klara fördelar inom till exempel skolsektorn, där de flesta skolhuvudmän driver några få skolor. Faktum är att åtta av tio enskilda huvudmän driver endast en grundskola eller en gymnasieskola. Min fråga är om ministern kan slå fast att det inte kommer några regleringar från regeringen som innebär att man förbjuder vinster i välfärden utan att man i stället stöttar och uppmuntrar enskilda företagare. 71 Utbildningsminister (MP): Nej, det kan jag inte slå fast. Vi kommer att arbeta för att den som får ett tydligt välfärdsuppdrag inom till exempel skolan ska kunna garantera att de skattepengar som går in i verksamheterna också kommer eleverna till del. Jag tycker inte att det är rimligt när vi tillsammans betalar in skatt till en skola och sedan får läsa att de pengarna hamnat i ett skatteparadis någonstans. Jag oroas när kortsiktig spekulation får styra pedagogisk verksamhet. Den utveckling vi sett inom skolan ger inte fog för Söders analys här. Där har vi snarare sett en utveckling där en del riktigt vinstmaximerande aktörer har drivit skolan så illa att den har försvunnit och att i stället idéburna aktörer har tagit över. Så var det med till exempel JB-skolorna i denna region som tagits över av Grillska gymnasiet, som är en del av verksamhet som idéburen aktör. 72 (KD): Det är rätt intressant att höra utbildningsministerns svar. Jag ställde samma fråga till civilministern och fick då svaret att det inte kommer att komma några sådana regleringar. Uppenbarligen har ni en diskussion att föra inom regeringen om hur ni vill se på detta. Jag vill nog påstå att vi har större problem inom välfärdssektorn där vi ser att många av de olika delarna går med förlust i stället för med vinst. Vi borde i stället lägga vår kraft på att se till att välfärdssektorn går neutralt i stället för med förluster och inte inrikta oss på vinsterna. 73 Utbildningsminister (MP): Det intressanta i det här fallet är: Vad är det som producerar vinst? Vi har många väldigt seriösa aktörer i friskolebranschen som förtjänar all uppmuntran och som jag tror skulle klara regeln att garantera att skattepengar som går in i verksamheten också kommer eleverna till del. Att det funnits aktörer som skurit i kvaliteten i verksamheten och plockat ut pengar ur den har på ett mycket allvarligt sätt skadat förtroendet för valfriheten. Eftersom jag tror på valfrihet tror jag också att vi behöver tydliga regler som garanterar vad våra skattepengar används till. Växtskyddsmedel och svensk odling 74 (M): Kemikalieinspektionen gör helt andra tolkningar av de gemensamma EU-reglerna än vad som görs i andra länder. är nu till följd av myndighetens beslut och regeringens brist på handlingskraft i frågorna det enda EU-land där ett växtskyddsmedel som behövs bland annat vid odling av lök inte längre får användas. Det riskerar att helt slå ut den svenska odlingen. Det är dåligt för konsumenterna som tvingas köpa sämre produkter som importeras från länder där man använder mycket mer av samma medel. Det innebär också att det är dåligt för miljön eftersom vi därmed exporterar vår miljöpåverkan och bidrar till ökad global användning av växtskyddsmedel, vilket vi sagt att vi inte ska göra. Sist men inte minst är det också dåligt för svensk odling som riskerar att helt slås ut. Jag vill därför fråga miljöminister : På vilket sätt är regeringen och statsrådet beredda att agera för att rädda svensk odling av exempelvis lök och bönor och undvika att vi exporterar vår miljöpåverkan? 75 Miljöminister (MP): Tack för frågan! Vi diskuterade den senast här i kammaren. Jag slog då väldigt tydligt fast att regeringen värnar svensk livsmedelsproduktions alla delar. Men i fråga om bekämpningsmedel är det viktigt att ha rollerna klara för sig. Det är viktigt att förstå det europeiska regelverket. Debatten baseras i stora delar på missförstånd i båda delar. Kemikalieinspektionens roll är att pröva ansökningar som kommer in till myndigheten. I det här fallet har den prövat en ansökan som inte höll måttet och därför inte blev godkänd. Det är inte myndighetens uppgift att tillse att marknaden fungerar. Men för att hjälpa de producenter som är beroende av bekämpningsmedel har regeringen avsatt medel för ett mer framåtsyftande arbete eftersom de som använder mindre delar kan komma i kläm. 76 (M): Dessa medel kan kanske göra viss nytta på lång sikt. Men detta är ett akut problem som har uppstått nu under innevarande odlingssäsong. Vi har lagt fram sex konkreta förslag om vad man skulle kunna göra för att lösa detta. Regeringen har gett som svar att man inte kan eller vill göra någonting, och man gömmer sig bakom myndighetens beslut. Tyvärr är det svårt att tolka detta på annat sätt än att regeringen inte är beredd att göra någonting alls för att lösa problemet. Finns det några konkreta förslag från ministern på vad man kan göra? 77 Miljöminister (MP): Vi ska komma ihåg att detta problem är långt ifrån nytt. Det aktuella bekämpningsmedlet har haft upprepade dispenser . Problemet började uppstå under den förra regeringens regeringstid. Att ge upprepade dispenser är inte vårt svar på tryggheten för svenska livsmedelsproducenter. Vi har avsatt ett anslag för framåtsyftande arbete för att hitta lösningar framåt. Det gjorde inte den förra regeringen. Mäns våld mot kvinnor 78 (S): Jag har en fråga till inrikesminister . Mäns våld mot kvinnor har länge varit och är än ett av de stora problem vi har i vårt samhälle. Även män kan bli utsatta för våld i nära relationer. Men våldet mot kvinnor har enligt undersökningar haft en tendens att vara grövre och kan oftare leda till behov av sjukvård eller till och med ha en dödlig utgång. Omkring 16–17 kvinnor dör till följd av att män misshandlar dem. Det är oftast män som de har haft en tidigare relation med. Min fråga till statsrådet är: Hur arbetar regeringen med att motverka mäns våld mot kvinnor? 79 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag skulle vilja säga att detta är ett område där samhället under en lång rad år har misslyckats. Det är precis som beskriver. Det har varit en väldigt jämn utveckling där vi inte har lyckats pressa tillbaka mäns våld mot kvinnor. Det har varit en liten nedgång . Vi kommer att presentera en samlad handlingsplan, konkreta åtgärdsförslag och lagändringar. Jag har också bjudit in både oppositions- och majoritetsföreträdare för de olika kvinnoförbunden till för att kunna diskutera vilka åtgärder vi ska gå vidare med för att pressa tillbaka mäns våld mot kvinnor. 80 (S): Tack, inrikesministern, för svaret! Vi har kunnat läsa väldigt mycket om fallet med 41‑åriga , som misshandlades till döds av en man som hon tidigare hade haft en kortvarig relation med. vågade enligt uppgifter av rädsla för mannen inte medverka i utredningen, och därför lades fallet ned före hennes död. Vad kan regeringen göra för att fler kvinnor ska våga anmäla och medverka i rättegång mot de män som har misshandlat dem? 81 Statsrådet (S):