prot · H40947 · 2016-12-15 00:00:00 — Jag vill gärna höra arbetsmarknadsministern lägga ut texten lite grann om de extratjänster och den utbildning som utlovades till den här gruppen och som man hade stort hopp om. Var kommer utbildningen in? Slutligen vill jag när jag bara har kvar av min talartid önska alla i utskottet, arbetsmarknadsministern, herr talmannen och alla tjänstemän en riktigt god jul. Tack för ett bra debattår! Vi kommer att ses och diskutera resultat i arbetsmarknadspolitiken även . 232 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik: Först vill jag säga ytterligare någonting om resultaten. Det viktigaste facit man kan få vad gäller resultaten är officiella arbetsmarknadsstatistik. Den levereras månatligen, och den levererades senast . Den visar att alla kurvor går i rätt riktning. Det här betyder inte att vi står utan utmaningar, vilket jag har sagt , men utvecklingen fortsätter att gå mot både ett ökat antal och en ökad andel i sysselsättning, trots att vi har ett mycket starkt tillflöde av nyanlända. Detta är ett bevis på en mycket stark arbetsmarknad. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Nej, , jag är inte nöjd om det är så att människor hamnar i passivitet. Det är inte acceptabelt. Jag blev väldigt oroad av den rapport som Arbetsförmedlingen kom med, och jag har tagit upp saken med Arbetsförmedlingens generaldirektör. Alla åtgärder som över huvud taget finns tillgängliga i arbetsmarknadspolitiken är tillgängliga för människor i denna grupp, som har varit arbetslösa länge och som har funnits i fas 3. Det är helt oacceptabelt att människor lämnas i passivitet. 233 (C) replik: Jag säger det igen: Det är oerhört välkommet att ministern deltar i budgetdebatten. I mitt anförande var jag inne på att det går väldigt bra, vilket jag tycker att vi ska glädjas åt och vara oerhört tacksamma för. Men det finns ett strukturellt problem, och vi ser att vissa grupper står allt längre ifrån arbetsmarknaden. Vi gläds åt att det går bra, men fokus hamnar ändå på den utmaning som finns i och med att en stor andel står långt ifrån arbetsmarknaden. och är också bekymrade och menar att regeringens åtgärder förvärrar problemen i stället för att åtgärda dem. I samband med regeringsombildningen fick ett speciellt uppdrag att titta på hur man tillsammans med näringslivet skulle kunna skapa fler enkla jobb i näringslivet. Det har aviserats att reformer skulle sjösättas som skulle skapa möjligheter för alla som saknar en längre utbildning. I ministerns anförande tog hon upp just detta med att ge möjligheter för fler som vill växa att kunna anställa. Detta är dock något som hänger i luften och inte landar i någon typ av konkreta åtgärder som går att se i budgeten . Jag skulle vilja höra hur det går med detta arbete. Även om jag vet att det inte var som fick det uppdraget är det ändå tätt kopplat till ministerns ansvarsområde. 234 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik: Det är inte riktigt korrekt att grupper står allt längre ifrån arbetsmarknaden. När vi tittar grupp för grupp kan vi se att man har en positiv utveckling eller i värsta fall står still. Det är inte så att några grupper rör sig längre bort ifrån arbetsmarknaden. har dock alldeles rätt i att vi har nya utmaningar. Traditionellt har gruppen kortutbildade, eller lågutbildade, i arbetsmarknadshänseende varit människor utan gymnasiekompetens. har vi ett mycket stort antal människor som har väldigt låg utbildningsnivå, ibland ingen alls. Det handlar företrädesvis om kvinnor, som aldrig har fått chansen att gå i skolan just för att de föddes som flickor. Detta är förstås en ny utmaning. De vägar som behövs för att dessa grupper ska kunna komma in på arbetsmarknaden har vi inte tidigare haft, utan de vägarna måste vi bygga. Där ger jag rätt – de här vägarna måste vi bygga fler av. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vi har börjat bygga en del av dem. Extratjänster är en sådan sak – jobb som inte utförs annars, som verkar växa till i en allt bättre takt ute i kommuner och landsting. Det handlar om moderna beredskapsjobb i staten, framför allt därför att också staten måste dra sitt strå till stacken. Jag har haft möte med ett antal generaldirektörer om detta . Det kommer instruktioner i alla regleringsbrev. Det handlar om att utvidga RUT-avdragen till fler sektorer, vilket också kan bidra till den typ av arbeten som har lägre kvalifikationskrav. Det handlar också om en dialog med näringslivet och med arbetsmarknadens parter, vilket både jag och har när det gäller att hitta fler enkla vägar in i arbete. En sådan väg kan vara matchningsanställningar, där man använder sig av bemanningsföretag för att rusta, hjälpa och avlasta arbetsgivaren vad gäller risktagandet. Detta är ett förslag som togs fram av den tidigare regeringen och som jag tror har förutsättningar att kunna bli verklighet. 235 (C) replik: Ministern lyfte upp flera bitar här, men ingen av dem känns som att den skulle kunna få det hela att lossna. Extratjänster rosar inte marknaden, om man uttrycker sig så. Vad gäller de moderna beredskapsjobben tror jag inte att kvinnor som inte har fått gå i skolan över huvud taget är målgruppen för den typen av insatser och åtgärder. Det blir inte rejält någonstans, utan det blir lite smådelar. Jag var med och drev på för att utredningen om matchningsanställningar skulle göras, och jag tror att det finns stora möjligheter där, men inte heller den får riktigt luft under vingarna. Vad är bekymret? Vad är problemet? Handlar det om att man inte driver på, eller finns det andra motstånd? Finns alla saker på plats för att det ska kunna bli någonting bra av detta, eller behövs det fler insatser och åtgärder? Jag vet att vi har olika uppfattning när det gäller ingångslönerna, men det är ändå någonstans i det häradet som diskussionerna och funderingarna måste röra sig. Finns det någonting i de delarna som man skulle kunna föra in i detta som skulle kunna föra saken framåt? 236 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik: Jag tror tyvärr inte, , att det finns någon quick fix. Jag tror inte att det finns någon quick fix för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden och som har behov av ganska stora insatser för att ta sig in på arbetsmarknaden. Man måste möta varje individ olika. Det är väldigt olika typer av vägar som behövs för olika individer. När jag tittar på de borgerliga partiernas förslag tycker jag att det verkar som att ni också inser att det finns flera olika vägar som tillsammans kan lösa problemet, men någon quick fix finns inte. Jag vill ändå, igen, peka på detta med utbildning. Det är anmärkningsvärt att nästan ingen kortutbildad, som är nyanländ i , går vidare till reguljär utbildning. Det är nära noll. Detta är anmärkningsvärt lågt. Det borde finnas en möjlighet att kunna utbilda inte minst unga människor, under , som har en kort utbildning, så att de rustas för att kunna ta jobb på områden där vi har stora brister. Detta kommer inte att vara lösningen för alla, men det är en sak som vi måste kunna förbättra. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Jag tror att ingångslöner är en sak att diskutera, men det är en sak för arbetsmarknadens parter att diskutera. Det är den stora skillnaden. Jag har varit med i politiken . Jag har varit med när riksdag och regering har försökt styra lönebildningen. Ärligt talat, herr talman, har det gått fullständigt, käpprätt åt fanders. Detta är med andra ord ingenting som jag rekommenderar, utan låt oss lämna detta åt parterna. Det är möjligt att de gör en del misstag, men de gör definitivt färre misstag än vad vi skulle göra om vi skulle ta över ansvaret. När det gäller matchningsanställningar hade vi ett förslag som var ute på remiss och mötte ganska omfattande kritik i remissomgången. Den kritiken måste man förstås lyssna till. Kanske måste man göra anpassningar av förslagen innan de blir verklighet. Det är ju därför man har remissomgångar – för att lyssna på kritiken. En sådan process är igång. 237 (KD) replik: Jag tackar statsrådet för att hon är här och deltar i debatten. Det tycker jag är bra. Det har ju förts en diskussion här. Några av dem som står bakom budgeten tycker att det var nattsvart förr och att det är ljust . Då får man påminna sig om att det bara är som regeringen har regerat med en egen budget. Det var alltså en hel del i det gamla som ändå var väldigt positivt och som stärkte ekonomi så att den är en av de starkaste i . Detta berodde på att vi hade fokus på jobblinjen och på att bryta utanförskapet. I samband med detta tar , framför allt, och Socialdemokraterna oftast upp alla dessa skattesänkningar. Men många av dessa skattesänkningsmiljarder gick till och , inte till att sänka skatterna för höginkomsttagare. Detta gjordes framför allt för att sänka skatterna för låginkomsttagare och för att skapa nya jobb. Många arbetslösa kom in i och . Jag hoppas att regeringen fortsätter att lyssna på vad vi säger i fråga om att skapa jobb. Jag saknar en diskussion om företagen. Det är ju de som ska anställa och öka bnp. Det talas om alla tjänster som ska skapas i den offentliga sektorn. Men var är talet om företagen? Vad ska göra att företagen vill anställa alla dem som är arbetslösa? 238 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik: Det stora problemet med de stora skattesänkningar som den gamla regeringen genomförde var att vi gick från ett läge med 70 miljarder plus till 60 miljarder minus. Det är inte hållbart att ha stå stora underskott i de offentliga finanserna. Man måste ha en politik som klarar av oväntade utmaningar, för oväntade utmaningar kommer alltid. Det vet både ni i den gamla regeringen och vi. Man måste vara för det, och därför går det inte att bedriva en politik där plus och minus inte går ihop. Det är alltid trevligt med skattesänkningar, men de ska finansieras för att kunna bära sig. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen tar upp den viktiga frågan om företagen. Det är företagen och de offentliga arbetsgivarna som anställer, så deras efterfrågan är helt avgörande. Jag inledde med att säga att vad gäller efterfrågan är det nästan inga problem. Det är en enormt stor efterfrågan. Det är jättemånga som vill anställa, och både offentliga och privata arbetsgivare gör jättestora investeringar. De vill uppenbarligen inte bara anställa nu utan även sedan, och det är därför de gör stora investeringar. Jag träffar ofta arbetsgivare, och det helt överskuggande problemet för dem är kompetensbristen, alltså svårigheten att hitta personal med rätt kompetens. Det är deras absolut största huvudvärk. Det är därför regeringen satsar stort på utbildning, och det är därför jag är bekymrad över att inte fler deltar i utbildning. Vi bör satsa ännu mer på att få in personer långt från arbetsmarknaden i yrkesutbildningar som kan leda till arbete. Vi måste reformera arbetsmarknadsutbildningen, och det håller vi på med. Vi för samtal med arbetsmarknadens parter och tittar branschvis med arbetsgivare och fack på kompetensförsörjningsstrategier. Här efterlyser de verkligen hjälp, och det är uppenbart att vi måste göra mer för att tillgodose deras behov. 239 (KD) replik: Problemet när regeringen diskuterar dessa frågor är att man är villig att satsa hur mycket pengar som helst på arbetsmarknadsåtgärder. Det handlar om 11 miljarder. Men man talar väldigt lite om vad man ska göra för att företagen ska vilja anställa. Då kommer vi till introduktionsanställningar. En stor del av de nyanlända har låg utbildning. En del kommer att kunna utbildas, men Arbetsförmedlingen säger själv att vissa av dem inte kommer att kunna tillgodogöra sig utbildning. Då måste man fundera på om man kan skapa nya arbeten. Genom RUT- och ROT-avdragen öppnade vi upp en helt ny arbetsmarknad som det var lite lättare att komma in på och där det inte krävdes hög utbildning. Vi tänker oss att det kan finnas flera arbetsgivare som vill ha det som liknar extratjänster men som vill anställa själva. Arbetsförmedlingen och staten måste inte gå in och styra allt, utan låt oss göra det enklare. Kan vi inte gemensamt hitta former för att arbetsgivare och arbetstagare själva ska hitta varandra i matchningen utan att vi håller på med en massa arbetsmarknadspolitiska åtgärder? Vi satsar på yrkesvux för att få in fler enkla tjänster, som faktiskt kan vara en bra ingång i yrkeslivet. Jag tror att vi måste ha en helt annan typ av arbetsförmedling och helt andra anställningsformer än vad vi har . Vi behöver andra anställningsformer, inte bara arbetsmarknadsåtgärder. Vad säger statsrådet om det? 240 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik: Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Jag tror inte alls att man ska satsa hur mycket som helst på arbetsmarknadspolitik, tvärtom. Jag tror att de andra delarna är viktigare, även om arbetsmarknadspolitiken också behövs. Jag sa i replikskiftet med , och jag har sagt det i jag vet inte hur många interpellationsdebatter, att jag inte ser något egenvärde i att människor är i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag tror att de behövs, men man ska aldrig tro att det är lösningen på arbetslösheten eller på efterfrågan på arbetskraft. Det är precis som sa så föredömligt tidigare. Ska man kunna anställa fler på hamburgerrestaurangen måste fler människor köpa hamburgare. Det är den enkla logiken. Det måste finnas en efterfrågan i ekonomin. har vi en efterfrågan i ekonomin. När jag lyssnar på arbetsgivarna är det inte i första hand nya regler de efterfrågar utan större frihet att använda reglerna på andra sätt. Ett exempel är att arbetsgivare kan ta över ansvaret att svenskutbilda nyanlända om man har svårt att få ihop det med sfi-utbildningens schemaläggning. Det är ett mycket intressant förslag, som jag och tittar på tillsammans. Kan vi hitta ökad flexibilitet snarare än nya regler? Vi har kanske lite för många regler. efterfrågar ett system där arbetstagare och arbetsgivare kan hitta varandra och skapa vägar in på arbetsmarknaden. Här är vi helt överens, och det bästa är att vi har ett sådant system. Det kallas den svenska modellen och innebär att arbetsgivare och arbetstagare gemensamt löser de allra flesta utmaningarna på arbetsmarknaden utan politikernas inblandning. ber de oss om hjälp, och då lyssnar vi förstås och ser om vi kan bidra. Men i huvudsak är det en mycket välfungerande modell. 241 (L) replik: Vi genomförde under de år som Alliansen styrde en kraftig reduktion av arbetsgivaravgifterna för unga. Det gav enligt utvärdering mellan 10 000 och 15 000 jobb. Detta kritiserade å det kraftigaste, och ni tog bort reduktionen. För att kompensera för detta skulle ni i stället erbjuda traineejobb. Det var ett stort nummer och en av de viktigaste valfrågorna. Det stod på era affischer, i era annonser, på era flygblad och i ert valmanifest, och det var det ni sa på gator och torg och i tv-studior med mera. Ni lovade 32 000 traineejobb. Idén med dessa jobb är att kombinera praktik med utbildning för att bekämpa ungdomsarbetslöshet. Det var ert svar på våra sänkta arbetsgivaravgifter för unga. Senaste uppgiften om hur många traineejobb det har blivit kom . Då var det 125 stycken. Det var då stod i tv-studion och beräknade att en snigel skulle kunna gå runt jorden och dessutom stanna på en fikapaus i i och ändå komma i mål snabbare. Men enligt en tidning räknade han fel med . Det skulle alltså ta för traineejobben att bli av. Min fråga till statsministern är: Är nöjd med detta? Det är 0,39 procents måluppfyllelse på traineejobben. Är det den svenska modellen? 242 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik: Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Frågan ställdes till statsministern, men jag tar mig friheten att besvara den. Det är sent, . Ungdomsarbetslösheten var katastrofhög under den förra regeringen, trots att det satsades ungefär 20 miljarder på den nästan skandalöst ineffektiva sänkningen av arbetsgivaravgiften. Vårt löfte är att klara ungdomsarbetslösheten. Vårt löfte är ambitiöst. Ingen ung människa ska gå mer än max utan arbete, utbildning eller insats som leder till arbete eller studier. Detta tänker jag uppfylla. Vi trodde att man skulle behöva många fler arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att klara det eftersom ungdomsarbetslösheten var så hög. Men genom andra insatser som vi gör och genom företagens efterfrågan på arbetskraft har ungdomsarbetslösheten sjunkit fort. Det beror inte huvudsakligen på arbetsmarknadspolitiken utan på den ekonomiska politiken och att det finns en efterfrågan på att anställa utan subventioner och utan att det går via Arbetsförmedlingen. Det är alldeles utmärkt. Jag ser ingen som helst anledning till att man ska ha så många människor som möjligt i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är för mig inget misslyckande om det krävs färre traineejobb för att klara ungdomsarbetslösheten om folk får jobb ändå. Vi kommer att klara vårt löfte. Jag kommer att klara av att leverera. Ingen ung människa ska vara arbetslös i innan personen får arbete, utbildning eller insatser som leder till arbete. Vi är fortfarande inte riktigt framme. Det saknas några, men är vi där. Vi kommer att klara det. Om vi gör det med färre traineejobb är det inget problem för mig. 243 (L) replik: Det är lite svårt att se vilket som är mest skandalöst ineffektivt: en reduktion av arbetsgivaravgifterna för unga, som ger mellan 10 000 och 15 000 nya jobb, eller 32 000 utlovade traineejobb som sedan blir 125 stycken. Det lovade och anser sig ha fått mandat för var att leverera 32 000 traineejobb. Statsrådet uttalade sig så här på Socialdemokraternas hemsida : ”Traineejobben är viktiga för att motverka ungdomsarbetslösheten. Traineejobben kommer även kunna bidra till en ordnad kompetensförsörjning inom sektorer där allt fler går i pension. Reformen har utformats för att vara tillgänglig på hela arbetsmarknaden för yrken där det råder brist som kräver yrkesutbildning på gymnasial nivå.” Då hade det blivit 1 traineejobb. har det blivit 125. stod på gator och torg, månad ut och månad in, och lovade 32 000 traineejobb. Frågan är: Är statsrådet nöjd med detta? Förklara gärna dina bästa argument, ! Det vore intressant att veta vilka de bästa argumenten för traineejobb är. 244 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik: Jag är inte helt nöjd när det gäller ungdomsarbetslösheten, för det finns fortfarande ungdomar som är arbetslösa. Men jag är väldigt glad att utvecklingen går starkt i rätt riktning. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Det är naturligtvis inte korrekt att vi har lovat 32 000 traineejobb. Det är korrekt att vi har lovat att lösa ungdomsarbetslösheten. Om man kan göra detta utan att använda arbetsmarknadspolitiska åtgärder är det naturligtvis alldeles utmärkt. Om folk får jobb och utbildning i alla fall behöver vi inte använda skattebetalarnas pengar – det ser jag inget problem med. Det är bara att erkänna att vi inte behövde särskilt många traineejobb för att komma åt ungdomsarbetslösheten, för många ungdomar har fått andra jobb. Men behovet av en ordnad generationsväxling kvarstår på arbetsmarknaden, och detta krav har vi, som jag sa inledningsvis, inte klarat. Vi har fortfarande stora utmaningar när det gäller bristyrken, vilket är nästan alla yrken. Bristerna är stora framför allt där gymnasial yrkesutbildning krävs. Där är det alldeles uppenbart att vi behöver göra mer. Därför är det lämpligt att styra om traineejobben till andra grupper – de som är arbetslösa nu och som behöver utbildning för att komma in i arbete, till exempel nyanlända. När det gäller gruppen ungdomar finns det säkert ungdomar som också har nytta av ett traineejobb, men volymerna är uppenbarligen helt andra där. De flesta får jobb på annat sätt. 245 (M): Roliga poänger har inte saknats i denna debatt. Arbetsmarknadsminister hade en sådan om den svenska modellen. Där får man säga att arbetsmarknadsministern är helt sanningsenlig. Hon är en av de personer som finns i detta rum som verkligen kan säga att hon har räddat den svenska modellen, då som ledamot för Kommunisterna. Framdriven av Kommunistisk Ungdom satte hon stopp vid det enda tillfälle då den svenska modellen på allvar var riktigt hotad. Det var när Socialdemokraterna kom med förslaget att lägga sig i och lagstifta om lönebildningen. Absolut – arbetsmarknadsministern har varit med förr och faktiskt gjort det hon säger i detta sammanhang. I övrigt finns det skäl att instämma i det som inledde denna debatt med – att det har varit ett lugnt år i arbetsmarknadsutskottet, väldigt lugnt. Jag har av olika skäl några utskott att jämföra med, och så lite att göra som jag haft i detta utskott har jag inte haft någon annanstans. Det är helt enkelt för att regeringen inte kommer med någon politik. Därför har debatten kanske fyllts mer av oneliners och talepunkter än av politiska motsättningar och diskussioner om hur ska stå starkt och arbetsmarknaden utvecklas. och Alliansen har ett antal sådana förslag, och jag yrkar bifall till reservation 1 och alliansreservation 12. Jag tänkte ägna lite av min talartid åt just reservation 12. Den handlar om människor som det talas alldeles för lite om i . Det drar mot jul. I många svenska hem kan man riktigt ta på förväntningarna. Kanske ligger redan paket under granen, och barnen är förväntansfulla. Men i många hem är det också förtvivlan och kanske en stor väntan på den sista lönen, som gör att man över huvud taget kan köpa några julklappar. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Julen är ett tillfälle då det blir uppenbart och tydligt varför det alltid måste löna sig att arbeta och varför politiken alltid måste sätta arbete främst. Det betyder allra mest för människors välfärd att ha ett eget jobb och en egen försörjning. väntar för många av oss tider med mycket gemenskap. För andra väntar tider av saknad och ensamhet. En del av detta handlar Alliansens reservation 12 om, nämligen äldre och pensionärer, som det numera tyvärr talas väldigt lite om. Reservationen handlar om hur man ska kunna bli friskare, må bättre och få sin ekonomi att fungera bättre men också om hur vårt samhälle ska kunna fungera bättre och hur vi ska få stabilare offentliga finanser och mer motståndskraft i vårt gemensamma samhälle genom att möjliggöra för äldre att stanna kvar längre i arbetskraften. Det är olyckligt att den sittande regeringen tar bort de drivkrafter och förstärkta möjligheter som finns för äldre att stanna kvar i jobb. Det betyder mycket, inte bara för de offentliga finanserna utan också för självkänslan, för möjligheten att stärka sin ekonomi, för hälsan och för möjligheten att få några extra bra år i livet. Det är en mycket olycklig prioritering. Jag är därför glad att Alliansen gör sin prioritering för att stärka äldres möjligheter till ökad sysselsättning. Jag har många saker och har det väl förspänt, som vi riksdagsledamöter har, herr talman, så jag önskar mig ingen julklapp. Men om jag fick önska mig en av statsrådet och regeringen skulle det vara att man återupprättar betydelsen av arbete och arbetslinjen, för det är vägen till hälsa och ett gott samhälle för alla människor. Därmed yrkar jag återigen bifall till vår reservation 12 och önskar alla närvarande och tittare en god jul. 246 (SD): Jag ska inte förlänga debatten för mycket, men jag vill säga något kort om satsningar inom området arbetsmiljö. Vi delar regeringens ambitioner där. På arbetsmiljöområdet fortsätter att visa en hög ambitionsnivå, och här betonar vi viktiga arbete. Vi vill göra en särskild satsning på fortbildning av fler skyddsombud och på utbildningsinsatser mot mobbning på våra arbetsplatser, vilket tyvärr är ett scenario som ökar .