prot · H30958 · 2016-01-26 00:00:00 — § 1 Aktuell debatt om deltagande i kampen mot Daish 1 (M): Aktuell debatt om deltagande i kampen mot Daish Kampen mot den internationella terrorismen är någonting som angår oss alla. På Daishkontrollerat område pågår systematiserade kränkningar av de mänskliga rättigheterna och ett brutalt våld av sällan skådat slag. Det här berör oss också i , av moraliska och medmänskliga skäl men också av nationella säkerhetsskäl. har länge lamslagits av konflikten i , men efter terroristattentaten i kunde rådet ändå samla sig. FN:s resolution uppmanar alla världssamfundets medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder på de territorier i och som kontrolleras av Daish för att förhindra terroristattacker. Direkt efter attackerna i begärde stöd från i kampen mot Daish. Även har framfört önskemål om ett ökat svenskt bidrag. kunde konstatera att regeringens svar på begäran om stöd i kampen mot Daish var otillräckligt. Bidraget är så begränsat att det endast i en del kommer att kräva godkännande. Men det är lika fullt angeläget att riksdagspartierna får möjlighet att föra en bred debatt och dialog med regeringen kring hur bäst svarar upp mot världssamfundets uppmaning. Det finns många frågor som vi vill diskutera här i kammaren med alla riksdagspartier och där vi vill ha svar från regeringen. Det är därför som vi har begärt denna aktuella debatt. Jag koncentrerar mig inledningsvis på tre frågor. För det första: Hur ser regeringens analys ut av Daish och andra liknande organisationers hot mot det svenska samhället? För det andra: Vilka konkreta åtgärder har regeringen vidtagit med anledning av FN-resolutionen? För det tredje: Hur lever vi upp till vårt ansvar att bekämpa Daish – ett globalt hot mot fred och säkerhet av skådat slag? 2 Utrikesminister (S): Redan när regeringen tillträdde, , började vi undersöka möjligheten om och hur skulle kunna utöka sina insatser till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter och mot Daesh. Fram agerade på tre sätt: För det första agerade vi politiskt för att nå en långsiktig lösning på de underliggande politiska problemen i regionen som har gett Daesh fotfäste. Vi stöder de politiska processer som ska eliminera grogrunden för terroristorganisationer som just Daesh. Två svenskar bistår FN-sändebudet viktiga ansträngningar. För att öka förutsättningarna att samtalen i ska lyckas har vi förberett ett omfattande stöd till de syriska kvinnorna för att öka möjligheten att deras krav ska beaktas, och vi stöder civilsamhällesföreträdares deltagande i . Här måste jag uttrycka min oro över att om bombningar och ifrågasättande av den opposition som har samlats kring förhandlingsspåret tillåts undergräva samtalen i kommer det att ytterligare spä på extremisternas dragningskraft. Aktuell debatt om deltagande i kampen mot Daish Vi arbetar också politiskt genom att verka för ett inkluderande och sammanhållet , som med stärkta demokratiska institutioner möjliggör inflytande för landets många olika grupperingar, både religiösa och etniska. Framväxten av ett rättssamhälle är nödvändig för att långsiktigt kunna bekämpa terroristerna. Och en långsiktig hållbar lösning i måste vara politisk och bygga på att alla folkgrupper och religiösa minoriteter inkluderas i det politiska livet och respekteras fullt ut. För det andra agerar vi humanitärt för att lösa den akuta krisen på plats, för att lindra lidande och nöd. Vi har gett och fortsätter att ge ett omfattande humanitärt stöd. Vi har bidragit med i humanitärt stöd för Syrienkrisen. Vi har bidragit med genom olika Syrienkrisrelaterade utvecklingsinsatser. Vi ökar vårt stöd med ytterligare genom den nya Syrienkrisstrategin. Vi vidtar därtill åtgärder för att förhindra eventuella sympatisörer att resa till regionen i syfte att delta i terroristhandlingar eller terroristträning. För det tredje har , som vi alla vet, tagit ett stort ansvar genom ett generöst flyktingmottagande. har tagit emot 120 000 asylsökande från . Herr talman och ärade ledamöter! Det är uppenbart att det även krävs militära insatser för att stoppa Daesh. Därför undersökte regeringen möjlighet att delta också i de militära utbildningsinsatserna mot Daesh. lämnade vi en proposition till denna riksdag med förslag om att vi skulle delta i den militära utbildningsinsatsen i , något som ställde sig bakom. Och vi välkomnade oppositionens stöd för insatsen. Jag erinrar mig att oppositionen vid det tillfället gav uttryck för i alla fall viss självkritik för att den tidigare regeringen inte hade förmått leverera det som den nya nu föreslog. finns nu en svensk väpnad styrka som omfattar 35 personer på plats. De deltar i den militära utbildningsinsats som genomförs av den internationella koalitionen mot Daesh. Terroristattacken i benämns som det värsta angrepp som drabbat på fransk mark sedan . Och har som första EU-land någonsin aktiverat artikel 42.7. var bland de första medlemsstaterna att svara efter flera samråd med partier, och det svenska stödet är bland de mest substantiella. De militära delarna består av strategisk och taktisk lufttransport, bidrag till krishanteringsinsatser, som till exempel i , för att avlasta samt materiellt stöd som bereds enligt särskild beslutsordning. Det vi erbjuder är efterfrågat, folkrättsenligt och ändamålsenligt, och vårt bidrag har välkomnats av . Men kanske anser sig veta bättre än den franska regeringen och försvarsminister . Han skrev nämligen till den : ”… je tiens, par la présente lettre, à vous exprimer toute ma reconnaissance et celle du gouvernement franc̹ais pour cette importante contribution. (…) la confirme une nouvelle fois sa volonté d’assumer ses responsabilités en matière de sécurité européenne.” Aktuell debatt om deltagande i kampen mot Daish På svenska: Jag vill uttrycka min och den franska regeringens tacksamhet för viktiga bidrag angående det väsentliga stöd som den meddelat efter åkallan av artikel 42.7 i Lissabonfördraget. bekräftar återigen, genom sitt stöd till vår bilaterala relation samt inom ramen för EU- och FN-samarbetet, sitt åtagande och ansvar för säkerhet. 3 (M): Som den här kammaren väl känner till utgör terrorismen ett stort hot mot såväl stater som individer och ytterst mot de värderingar som vårt öppna samhälle vilar på. Arbetet med att motverka terrorism måste bedrivas på plats där den uppstår men också mot de medlemmar och sympatisörer som återfinns i andra delar av världen. Enligt Global Terrorism Index dödades 32 685 människor i terroristattacker . Antalet terroristbrott i världen ökade , och den utvecklingen fortsatte . Det vi kan se är alltså att det här är någonting som ökar och inte minskar. Uppskattningsvis har 30 000 personer, förmodligen ännu fler, anslutit sig utifrån till Daish i och . av dessa sägs komma från . Terrorismen är också en starkt bidragande faktor till de enorma flyktingströmmar vi har sett . Från de länder som har mest terrorism kommer också de största flyktingströmmarna. Den ökande terrorn och känslan av ett ökat terrorhot förändrar allas vårt sätt att se på världen och på vår säkerhet. Det utmanar vårt öppna samhälle och våra system och ställer nya krav på åtgärder både här hemma och ute i världen. Frågan om hur vi ska kunna bekämpa Daish är mer aktuell . Attentaten i innebär av allt att döma att Daishs terror i har gått in i en ny fas där även helt vanliga medborgare betraktas som legitima mål av terroristerna. Så sent som i går meddelade Europol att lever under det största terrorhotet och att Daish åter planerar en storskalig attack i . Det är hit jag vill komma. Eftersom hotet är så stort måste vi självklart vidta åtgärder i med nationell lagstiftning och förebyggande insatser. Vi måste också se på vårt ansvar. Det ligger i vårt och EU:s intresse att tillsammans göra allt vi kan för att bekämpa Daish. Vi ska förutom att skydda oss själva också vara solidariska med andra, precis som det står i Lissabonfördragets artikel 42.7 och som det formulerades i solidaritetsförklaringen . Efter Parisattentaten har artikel 42.7 prövats , och vi moderater tycker att det svenska svaret var otillräckligt. Aktuell debatt om deltagande i kampen mot Daish finns en resolution från som är betydelsefull, för här har säkerhetsrådet kunnat samla sig. Slutsatsen är att vi tillsammans måste samla oss i kraftfulla åtgärder för att kunna bekämpa Daish på plats i och och vidta effektiva åtgärder för att förhindra nya terrorattentat i andra delar av världen. fattade ett beslut om en förlängning av den svenska utbildningsinsatsen i . Det är bra men inte tillräckligt. Mer måste göras. kan och ska hjälpa till i kampen mot Daish. För att kunna göra det måste vi givetvis först ha en analys på plats, en bedömning av alla faktorer. Hur ser läget ut i regionen? Hur ser läget ut i ? Vilka resurser har vi till vårt förfogande? Kan prioritera insatserna bättre? Det är därför jag har ställt frågan hur regeringens analys ser ut efter Parisattentaten och inte minst efter Europols bedömning i går. Hur ser hotet mot säkerhet ut? Vi har redan haft en attack. Den misslyckades lyckligtvis. Det var självmordsbombaren på . är hotet ännu större. Vad är då regeringens helhetsbedömning? Vilket ansvar har i kampen mot Daish? Här krävs en mängd insatser. En hel del av det som utrikesministern beskrev i sitt anförande är mycket bra. Det krävs politisk handling och mod, det krävs diplomati och förhandlingar, det krävs bistånd och det krävs självklart stöd till fredsprocessen. Det krävs också militära medel, precis som utrikesministern sa. Har gjort tillräckligt? Eller kan vi tillsammans med övriga medlemsstater i EU göra mer? Det handlar om allt från att på lagstiftningsområdet få stopp på finansiella flöden som stöder terroristorganisationer till hur vi bygger säkerhet på bästa sätt. Har regeringen vidtagit några konkreta åtgärder med anledning säkerhetsrådsresolutionen? Har resolutionen haft någon effekt på hur regeringen ser på bidrag? Utrikesministern har sagt att det råder en folkrättslig gråzon när det gäller att bidra i kampen mot Daish. Står utrikesministern fast vid det? Hur kan , vilket vi tycker, vara pådrivande i EU-arbetet mot den internationella terrorismen? 4 (SD): Det är positivt att har kommit till insikt om att något behöver göras. När jag i en interpellationsdebatt 2012 eller 2013 frågade ett moderat statsråd vad de ville göra åt terrorresorna fick jag svaret att och regeringen var nöjda med hur det var. har gått och ny insikt kommit, och det är bara att tacka och ta emot. Vi är här för att debattera deltagande i kampen mot Islamiska staten. Det är en kamp som måste föras på flera plan. Ett militärt försvar brukar ibland liknas vid en hemförsäkring, och de flesta ser det inte som särskilt klokt att sluta betala premien bara för att det inte brinner i huset just för tillfället. Så ser de flesta på försäkringar, och vi sverigedemokrater gör det definitivt. Vi betalar dessutom försäkringspremien genom en ökning av försvarsbudgeten med 18 miljarder jämfört med regeringens förslag. Aktuell debatt om deltagande i kampen mot Daish Det finns de som konsekvent misslyckas i sin analys av verkligheten, och det är övriga sju partier. har de monterat ned vårt försvar till oigenkännlighet. däremot har år ut och år in tjatat om vikten av att ha ett funktionellt, välutrustat försvar just för den situation vi nu står inför. Vi har fått till svar att det inte behövs eftersom det inte finns några militära hot mot – eller som förre statsministern uttryckte saken: Försvaret är ett särintresse. Värnplikten avskaffades också av den förra regeringen. Men vill man plötsligt ha tillbaka den, eller åtminstone vill delar av den förra regeringen det. Jag kan bara konstatera att vår bedömning var den rätta, som i så många andra fall. Hur vi än utformar vårt stöd till insats kommer den absolut mest betydelsefulla faktorn att vara den närmast totala bristen på allt: utrustning, fordon, reservdelar, ammunition och personal. har ett vapensystem som är världsledande, JAS, och efterfrågade om vi kunde skicka det här systemet för spaningsuppdrag. Men sa nej eftersom han och hans företrädare inte brytt sig om att betala försäkringen. Oavsett hur mycket skulle vilja bidra har samtliga övriga partier i den här kammaren sett till att vi inte har så mycket att bidra med. uppmärksammade långt före alla andra behovet av att ta ett samlat grepp om kampen mot IS. För nästan precis , i samband med att behandlade den första propositionen om utbildningsinsatsen i irakiska , väckte en följdmotion med förslag på en samlad IS-strategi. Vi sammanfattade även förslaget i en debattartikel. Våra yrkanden, som handlade om krafttag mot IS, fick tyvärr inte tas upp till behandling eftersom de ansågs ligga utanför förslagets ram. Ingen var heller intresserad av att publicera artikeln. Men står vi här och debatterar precis en sådan strategi. som vi givetvis är glada för att regeringen äntligen tar hotet från IS på allvar konstaterar vi att man inte har lyckats prestera särskilt mycket här annat än på migrationsområdet. Där har man gått i SD:s ledband, om än för lite och . Regeringen har lagt fram förslag om terrorresor – till skillnad från förra regeringen, som var nöjd med de dåvarande lagarna – om mottagning av träning och finansiering. Det är välkommet att detta till slut presenterats. anser dock att den föreslagna lagstiftningen ska skärpas. Straffsatserna för den här typen av brottslighet måste skärpas och undantaget för ringa fall tas bort när det gäller finansiering av terrorverksamhet. Vidare ska terrorresor bestraffas även när resan går till gärningsmannens medborgarskapsland, vilket inte kommer att vara fallet med nuvarande lagförslag. Regeringens resonemang i propositionen om att en sådan lag skulle bryta mot regeringsformen eller andra internationella regler om förbud mot landsförvisning är förvirrat och naivt. Vi vill att ska ha möjlighet att bedriva signalspaning även under förundersökning. Aktuell debatt om deltagande i kampen mot Daish Vi vill att rekryterings- och finansieringsbrott av normalgraden ska innefattas också för tvångsåtgärder och hemlig avläsning. Vi vill dra in medborgarskapet för terrorister. Även om de bara har svenskt medborgarskap ska de kunna göras statslösa. Vi vill att det kriminaliserade området avseende terrorpropaganda utökas. Terrorresor går åt båda hållen – både utåt och inåt. Det såg vi exempel på i och senast i . Ingenting tyder på att har upphört att vara en måltavla för den sortens aktiviteter. Terrorhotet kommer bara att öka, inte minst om vi bidrar till den franskledda insatsen. Bättre verktyg behövs därför för att skydda och svenskarna från utländska och närodlade terrorister. Avslutningsvis vill jag säga att man måste slå hårdare mot finansieringen av IS. Regeringen borde sätta sig in i frågan om Islamiska statens finansiering. har rapporterat att IS tjänar på flyktingsmuggling över . Den understöds av naiva europeiska politiker som välkomnar den illegala handeln och till och med ser till att EU, grannländerna i , och Frontex blir en aktiv del av den flyktingsmugglande verksamheten genom att hjälpa flyktingsmugglarna att transportera hit de illegala invandrarna till . Det måste stoppas . 5 (MP): Herr talman, utrikesministern, ärade riksdagsledamöter, ni som sitter på läktaren och ni som ser denna debatt på teve hemma! Tack för att ni lyssnar! Jag vill också tacka för att de har begärt denna viktiga debatt. Det finns något som kallas herd mentality, det vill säga att alla springer åt samma håll, gör samma saker och bidrar med samma saker men missar allt annat som också är viktigt. Därför är det viktigt att ha helikoptern uppe i luften och titta på helheten. Vi har sett det . Se till exempel på ! Då sprang det internationella samfundet åt samma håll. Man skulle skicka stridsplan. Men vad hände sedan? Jo, medieljuset slocknade och så även det internationella stödet till befolkningen i . De som skulle vara med och bygga upp landet fick inte den hjälp de behövde. I stället blev landet en grogrund för terrorism. Det går inte att bomba sig till fred. Det är här som vi och det internationella samfundet måste se till den breda om än komplexa bilden och ta ansvar för en helhet. Vi skulle kunna likna det vid ett lapptäcke som behöver sys av humanitära, politiska, militära och biståndsrelaterade delar där var och en i solidaritetens tecken bidrar med vissa bitar. Alla kan inte göra samma sak. , , , , , , – listan kan göras lång. Vi måste stå eniga i kampen mot terrorismen. I den här kontexten välkomnar vi FN:s säkerhetsråds resolution . Resolutionen återspeglar FN:s vädjan till alla medlemsländer att med alla medel som är tillåtna under folkrätten och bekämpa de hot mot internationell fred och säkerhet som bland andra IS, Daish och terrorattackerna strider för. Resolutionen understryker staternas förpliktelser och ansvar för att bekämpa terrorism och finansiering av terrorism. bidrag mot terrorism grundar sig på en väl avvägd mix av insatser. En del är det militära, för de flesta har nog insett att det inte går att tala Daish till rätta. Aktuell debatt om deltagande i kampen mot Daish Här bidrar i den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot IS i norra . bidrar med 35 personer – ett uppdrag som har förlängts . bidrag i norra är att utbilda och ge rådgivning till de irakiska säkerhetsstyrkorna. har svarat på begäran om stöd utifrån den förfrågan som kom efter det bestialiska angreppet i mot den moderna världens demokratiska ordning, frihet och kultur. var snabbt i sin respons, strax efter och , och har svarat upp mot de önskemål som hade med utgångspunkt från EU:s solidaritetsklausul. Terrorism har ofta sin grogrund i sönderfallande stater. Vi har sett det tydligt inte minst i och i . står kanske även på tur – landet där den arabiska våren började men där hopplösheten och våldet börjar ta över mer och mer. Det går inte att komma till rätta med Daish utan att lösa krisen i . Al-Asads försök att med våld slå ned fredliga och legitima krav på demokratiska reformer förde landet in i vår tids värsta väpnade konflikt och största humanitära katastrof. Det sönderfallna är en grogrund för Daish att växa. Vi stödjer ansträngningar att mäkla fred. Vi bidrar även på ett direkt vis med det diplomatiska stöd som ger fredsprocessen i genom , som på FN:s generalsekreterares förfrågan ska hjälpa FN:s sändebud att mäkla fred. Med emfas måste också understrykas hur viktigt det är att FN:s resolution beaktas. En fred kan inte bli hållbar om av befolkningen ställs utanför. 6 (C): Herr talman, riksdagsledamöter och åhörare! Det här är en viktig debatt och dialog om förutsättningarna i vår omvärld och det hot som vi står inför tillsammans i men också inom Europasamarbetet och i övriga länder som jobbar för fred och demokratisk utveckling. Efter terrorattackerna i vädjade om hjälp och stöd från övriga EU-medlemsstater. De avskyvärda terrorattackerna var inte bara en attack på och utan på hela vårt öppna samhälle. För var det självklart att skulle visa solidaritet med och skyndsamt svara positivt på deras framställan om stöd. bjöd regeringen in oppositionspartierna för en första diskussion om vad svar på framställan skulle kunna bli. Våra ingångsvärden i dessa diskussioner var att uttryckliga behov och Försvarsmaktens bedömning av dessa bör ligga till grund för vilken sorts stöd ska ge men att stödet skulle vara gediget. Vi anser även att frågor som rör svenska säkerhetsintressen och svenska medborgares liv och hälsa fordrar bred politisk enighet. Vi hade välkomnat en bred politisk överenskommelse. Vi beklagar därför att regeringen avvisade en bred lösning över blockgränserna då man efter samtal och valde att avsluta diskussionen. Aktuell debatt om deltagande i kampen mot Daish Regeringen litade i stället till stöd från , vilket landade i ett rätt tunt solidaritetspaket som varken återspeglade behov eller vår kapacitet. Vi skulle kunna göra mer. Att man inte lyckades etablera en bred politisk enighet i kammaren är beklagligt och ett avsteg från den tidigare ambitionen om samarbete kring denna typ av viktiga frågor. Hela paketet med strategisk flygtransport om 50–, två stabsofficerare och lite till beräknas kosta . Det var vi i allianspartierna och i positiva till. Men vi ville också att regeringen och skulle erbjuda en bredare palett av stöd, till exempel spaningsinsatser med ett JAS-plan , inom de ramar som folkrätten medger och under en tydlig ledningsstruktur. För var ett brett erbjudande viktigt, eftersom det handlade om att hörsamma begäran enligt artikel 42.7, liksom den begäran som inkom från . Vi var öppna för att diskutera olika sätt att stärka baspaketet och finna lämplig finansiering för detta. Det regeringen valde att gå vidare med är en minimalistisk solidaritet, där plånboken fick avgöra storleken på bidraget – inte kapacitet. Det är inte bara och allianspartierna som tycker så. kritiserade storleken på bidraget och kallade det otillräckligt. har sagt att vi vill se över hur vi på bästa sätt kan dela med oss av de resurser som vi i förfogar över inom folkrättens ramar och på ett så effektivt sätt som möjligt bidra till kampen mot Daish. Där hade bland annat spaningsinsatser med JAS kunnat ingå, men även andra åtgärder. Vi kan konstatera att ganska snabbt valde att göra mer. De satte in spaningsflyg och utökade sin insats i rejält. Detta agerande från väcker en del frågor. En av de viktigaste frågorna är om regeringen utifrån solidaritetsklausulen förväntar sig samma typ av stöd, samma omfattning av stöd från andra länder inom vårt samarbetsområde i händelse av att något liknande skulle drabba . Detta är första gången som principen tillämpas. Det kan i sig bli prejudicerande för vilken nivå av stöd och hjälp man kan förvänta sig. Det handlar i grunden om vad vi själva i är beredda att ge. Vi sa också ja till att fortsätta insatsen i – det tycker vi är mycket viktigt – och att fortsätta arbeta i hela regionen även med humanitära insatser. Det är grunden. Men vi måste också se på ytterligare möjligheter och redskap i kampen mot terrorismen och det som utförs av bland annat Daish i regionen. Vi kan bekämpa detta bara genom samverkan – bred samverkan – med andra länder. Ytterst är vårt svar också ett besked till omvärlden. När vi inte lyckas samla en bred och tydlig majoritet säger det något. Det är en signal utrikespolitiskt. Det säger något om var vi i står när vi ska hantera den här typen av framställningar. Jag hoppas att vi kan förbättra det arbetet tillsammans för att nå längre i kampen mot terrorismen. 7 (V): Herr talman, ledamöter och åhörare! artikel 42 innehåller som bekant sju punkter om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Jag citerar från den: ”Om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium, är de övriga medlemsstaterna skyldiga att ge den medlemsstaten stöd och bistånd med alla till buds stående medel i enlighet med artikel 51 i stadga.” Aktuell debatt om deltagande i kampen mot Daish Det hör kanske till saken att var emot Lissabonfördraget – av ganska goda skäl. Inte desto mindre är som nation naturligtvis bunden av detta fördrag, och det har också vi att förhålla oss till. Med detta sagt skulle jag ändå vilja säga att fördraget för oss egentligen spelar en mindre roll. Med eller utan fördrag: När begäran kom sa vi vid upprepade tillfällen att det var självklart för att bistå , eftersom det är en självklart för oss att vi ska bistå varje demokrati som utsätts för terrorhandling och som ber om hjälp. Inledningsvis jag vill ta ytterligare ett citat, kanske hämtat från ett överraskande håll: ”Självförsvarsrätten och hänvisningen till artikel 51 behöver inte nödvändigtvis innebära ’military action’ i traditionell mening, solidariteten kan även levereras genom ekonomiskt, administrativt eller logistiskt bistånd som underlättar utövandet av militära försvarsåtgärder.