prot · H309120 · 2016-06-15 00:00:00 — Det ger oss en större styrka, och det tror jag att vi ska vara mycket rädda om för att sprida kunskap om och våra värderingar för att främja turism och handel och också medverka i arbetet för att lösa problem i en alltmer globaliserad värld. Detta nordiska samarbete har förbättrat förutsättningarna för entreprenörskap och innovation. Det har stärkt förutsättningarna för nya och växande företag. De nordiska samarbetsministrarna antog en gemensam vision – Tillsammans är vi starkare – om ett gränslöst, innovativt, synligt och utåtriktat . godkände samarbetsministrarna en strategi för detta fortsatta arbete med profilering och positionering av och det nordiska samarbetet. Att sprida denna positiva bild av och att stärka de nordiska ländernas konkurrenskraft och internationella inflytande är något viktigt. I linje med profileringsstrategin ska det bli en nordisk kultursatsning på i . Vid mötet under sessionsvecka antog de nordiska statsministrarna ett nytt initiativ om att sprida nordiska erfarenheter vad gäller globala samhällsutmaningar. Initiativet har nära koppling till både profileringsstrategin och Agenda 2030. Från svensk sida ser vi det som både önskvärt och nödvändigt. Resurserna i måste användas på ett hållbart sätt, och frågan har koppling till såväl nordiska lösningar på globala samhällsutmaningar som implementeringen av Agenda 2030. betraktas av många som en föregångsregion, särskilt när det gäller tillväxt, miljö och innovation. Det har varit tydligt inte minst i arbetet med FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och klimatområdet, där de nordiska länderna som vi har hört hade ett nära samarbete inför överläggningarna i och vidtog effektiva klimatåtgärder. ska det positiva resultatet av följas upp på nordisk nivå, och en konkret plan för genomförande tas fram. De nordiska länderna är fortsatt fast beslutna om att vidta klimatåtgärder och skapa energieffektiva samhällen med låga koldioxidutsläpp. kommer att arbeta för att , med stöd av , ska fungera som en modell för övriga länder i världen i dessa sammanhang. Vi behöver undanröja befintliga gränshinder och förebygga att nya uppstår. Det var spännande att läsa listan över återstående gränshinder, med allt från hur man transporterar husdjur till skoterkörning och jag vet inte vad. Jag hoppas därför att ni inte kommer att pressa mig på alltför många detaljer om just dessa frågor. Det nordiska samarbetet täcker allt från Agenda och klimatfrågan till cybersäkerhet och ända ned till dessa mycket praktiska och förstås mycket viktiga frågor som till exempel rör gränshinder, eftersom de påverkar människors vardag. Jag tror att det är detta som är kärnan och styrkan i detta samarbete, och vi visar att vi kan hantera både och, och göra det i ett fredligt och konstruktivt klimat. Ett viktigt steg på denna väg är som inrättades 2014. Rådet ska bidra till att lösa existerande gränshinder, förebygga att nya uppstår och öka och effektivisera informationsinsatserna till personer och företag som vill röra sig över en nordisk gräns. Årsrapporten visar att rådets arbete var framgångsrikt och faktiskt ledde till en lösning av tolv av hindren. Det är ett utfall som är över förväntan. finns det många hinder kvar som påverkar möjligheten att flytta, pendla, studera och driva näringsverksamhet. Det hindrar tillväxt och sysselsättning i . Gränshinder inom arbetsmarknads-, social-, utbildnings- och skatteområdena är prioriterade. tog initiativ till en ny dansk-svensk arbetsgrupp för att specifikt titta på dansk-svenska gränshinder. Det nordiska samarbetet kommer att ägnas stor uppmärksamhet . har ordförandeskapet i . Vi leder det informella utrikespolitiska samarbetet i den nordiska kretsen, och vi har samordningsansvar för det nordisk-baltiska samarbetet. Även året därpå kommer det nordiska samarbetet att uppmärksammas, då vi har ordförandeskapet i och står värd för den årliga höstsessionen. Förberedelserna inför ordförandeskapet i börjar . Regeringens goda dialog och samverkan med den svenska delegationen i har varit mycket betydelsefull för det nordiska samarbetet . Denna samverkan är jag mån om att värna och vidareutveckla framöver. genomför viktigt demokratiarbete i närområdet. finns informationskontor i de tre baltiska huvudstäderna, och har det bedrivits ett framgångsrikt arbete för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter via kontoren i nordvästra . Efter beslutet att avveckla verksamheten vid kontoren i fortsätter sitt arbete i landet genom andra kanaler och förvaltningsorgan. är det beslutat om ett nytt samarbetsprogram med med en årlig budget på 15–. Det innebär satsningar inom miljö, hälsa, civilsamhälle och mänskliga rättigheter. Det är en fortsättning på den uppskattade verksamheten i nordvästra som har pågått . Den har varit till ömsesidig nytta för de båda parterna; det är jag övertygad om. Det ligger i och faktiskt också övriga intresse att förbättra förutsättningarna för att ska bli ett mer demokratiskt och öppet samhälle. Den säkerhetspolitiska utvecklingen i vårt närområde men också globalt har gjort samarbetet på det säkerhetspolitiska och utrikespolitiska området allt viktigare. Vi fortsätter att utveckla och fördjupa även detta. Det innebär ett fortsatt nordiskt engagemang för närområdesfrågorna och utökad samverkan kring viktiga globala frågor och den internationella utvecklingen. En fördjupning sker också av det nordiska försvarssamarbetet inom Nordefco. Under det svenska ordförandeskapet 2015 genomfördes förhandlingar om avtal om alternativbaser på flygsidan. Ett koncept utarbetades för förutsättningarna för en kvalificerad flygövning i , Northern Flag, och försvarsministrarna beslutade om ett system för säker kommunikation. Herr talman och ärade ledamöter! Ett mer dynamiskt nordiskt samarbete innebär att gemensamt möta utmaningar och skapa möjligheter i en orolig omvärld. Det gränslösa har utgjort en mycket stor fördel för de nordiska länderna och medverkat till att säkra framgång och tillväxt. Den aktuella migrationskrisen har satt press på den fria rörligheten i . Krisen har inneburit stora utmaningar för allmän ordning och säkerhet. De nordiska regeringarna har inom ramen för sina internationella förpliktelser vidtagit nödvändiga åtgärder för att hantera den här svåra situationen på ett ansvarsfullt sätt. För del har åtgärderna som alla vet bestått av två tillfälliga verktyg: återinförd gränskontroll vid inre gräns och transportörers kontroll av att resenärer i viss trafik över gränsen till från innehar giltig identitetshandling. Trots de tillfälliga utmaningarna orsakade av migrationskrisen bör visionen även fortsättningsvis vara ett gränslöst . ska vi komma ihåg att lösningarna på den aktuella migrationskrisen inte finns på nordisk nivå utan på europeisk och global nivå. Därför arbetar vi tillsammans med ministerkollegor med ansvar för gränskontroll för att säkra mobiliteten mellan de nordiska länderna i relation till de åtgärder som införts för att hantera den internationella migrationskrisen på såväl nationell som europeisk och global nivå. Parallellt har Nordiska ministerrådets generalsekreterare i uppdrag att fortlöpande analysera hur de tillfälliga gränskontrollerna påverkat den fria rörligheten i samt vilka konsekvenser detta har för bland annat jobben, ekonomin och investeringar. Den aktuella krisen har inneburit påfrestningar för men också understrukit behovet av dialog. Kriser i vår omvärld behöver mötas gemensamt, och det är nu den samlade nordiska rösten behövs som mest. Därför har vi beslutat att upprätta ett mer effektivt samarbete avseende erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan migrationsmyndigheterna. tar vi den frågan vidare i ett nordiskt samarbetsprogram om integration av flyktingar och invandrare. Som jag sa: Tillsammans utgör de nordiska länderna en stark kraft för förändring. I en orolig omvärld är ett dynamiskt nordiskt samarbete ett nödvändigt verktyg för att kunna besvara aktuella politiska utmaningar och skapa nya möjligheter. Det är min avsikt att aktivt medverka till det, och jag hoppas förstås på ert fortsatta engagemang och stöd i den processen. Jag hoppas också på ett gott samarbete och tackar för allt ni har gjort . 166 (M) replik: Jag skulle vilja börja med det jag sa i mitt anförande: Statsråd kommer, och statsråd går. Förra statsrådet och Nordenministern har gått. Hon hade en väldig ambition inom det nordiska samarbetet, och det är viktigt att detta inte går ned så att det blir ett glapp i de frågeställningarna utan att vi kan få fart på Nordensamarbetet och de frågor som tar initiativ till. Jag tänkte först fråga vår nya Nordenminister vad hon kommer att prioritera i Nordensamarbetet. Blir det gränshinderfrågan? Blir det infrastrukturen? Blir det någonting annat, exempelvis de akuta problem vi har nere i när det gäller legitimationer och så vidare? Jag tror att det kan vara viktigt för att vi inte ska gå ned i de här frågorna att tala om vad som kommer att hända det närmaste halvåret. Fråga nummer två är hur vi kan underlätta harmoniseringen och integrationen av arbetslivet och boendet mellan våra länder. Det finns hur många exempel som helst. Statsrådet tog upp några stycken – små men intensiva. Jag bor i ett gränslandskap, och där finns hur många frågor som helst när man pratar med norrmän men även med svenskar som arbetar i . Det finns mycket att göra på detta område. Den tredje frågan är Natofrågan. Den ligger och skaver både i och i det nordiska samarbetet. Varje gång utmanar oss genom att gå över de nationella gränserna kommer frågan att vara aktuell och levande. 167 Utrikesminister (S) replik: Jag tror inte att det finns behov av att tillföra nya frågor. Jag har inte för avsikt att tillföra nya frågor annat än om verkligheten gör det nödvändigt. Det kan ju hända vad som helst i världen. Det viktiga är att det nordiska samarbetet ger utrymme för detta – att vi kan sätta upp aktuella frågor på dagordningen och respondera på ett snabbt och effektivt sätt. I övrigt tycker jag nog att vi redan har de flesta viktiga frågor i olika strukturer och processer och på dagordningen. De som är mest angelägna, såsom migrationsfrågan men också gränshinderfrågan, har vi nu modeller och forum för att ta oss an. Jag tänker alltså inte tillföra några nya prioriteringar som ni inte har hört talas om . Det är otroligt viktigt att också arbetslivsfrågorna finns med. Det är avsikten hos statsministrarna i att ge prioritet till den frågan, och jag tycker att den finns med på vår nya dagordning för att ta oss an de utmaningarna. Slutligen när det gäller Natofrågan: Den debatterar vi regelbundet här, och den linje är att vi ska investera mer i vårt eget försvar. Vi anser att vi ska investera mer i samarbete och utveckla olika samarbetsformer. Det är vi i full färd med att göra. Vi anser också att vi i dessa oroliga tider inte ska svaja när det gäller vår säkerhetspolitiska hållning, utan vi ska bevara vår militära alliansfrihet. Vi ska stå fast vid den och inte ändra på det. Vi kommer alltid att göra det som vi anser är bäst för att försäkra oss om säkerheten för den svenska befolkningen. 168 (M) replik: Tack så mycket för svaret, utrikesministern! Harmoniseringen och integrationen av arbetslivet tror jag är helt avgörande om vi ska kunna få tillväxt av arbeten och boenden mellan våra länder. Alla dessa tillväxthinder måste vi hjälpas åt att försöka plocka bort. Jag hälsar alltså svaret med tillfredsställelse. Det är där vi ska lägga tyngdpunkten. Varför tar jag upp Natofrågan? Egentligen kanske man skulle vilja ha den i någon försvarsdebatt i stället. Det är därför att den kommer upp varje gång vi träffar våra nordiska grannar. , och många av de andra tar upp frågan, inte minst i partisamarbetet: Hur kommer det sig att det är ett sådant benhårt nej från ? Det kommer från alla parter. Det är därför jag tar upp det. Skulle till exempel brexitomröstningen gå fel – ur min synvinkel – så att säger nej till fortsatt samarbete med EU och kanske till och med vill ha utträde blir det en helt ny situation även för . kommer att påverkas väldigt mycket. Min sista fråga är därför: Skulle vi komma i den belägenheten, vad tycker statsrådet är det som kommer att gälla – inte minst inom det nordiska samarbetet? Det blir helt nya förhållanden, en helt ny situation, om brexit skulle gå igenom. 169 Utrikesminister (S) replik: Det oroar mig och oss i det europeiska och nordiska samarbetet mycket om skulle lämna EU. Det kommer också att bli problematiskt om de stannar kvar. Det riskerar att få en effekt också på de andra länderna där de kan säga att om britterna kan förhandla sig till ett avtal varför skulle inte de andra länderna ha både folkomröstningar om utträde eller inleda den typen av förhandlingar? I den tid vi lever nu är det inte denna typ av problem vi behöver i första hand. Vi behöver hålla ihop om vår hållning gentemot och i utmaningarna i fråga om den europeiska säkerhetsordningen. Vi behöver hålla ihop som världens största biståndsgivare. Vi behöver hålla ihop som en kraft för demokrati och mänskliga rättigheter runt om i världen. Vi behöver hålla ihop eftersom det är själva sammanhållningen som är så viktig. Vi samarbetar i många frågor särskilt nära med . Det är viktigt att vi också får tid att analysera utfallet av folkomröstningen i det nordiska sammanhanget samt i bilaterala kontakter och sammanhang och i EU. Vi tittar på alla konsekvenser – ekonomiska och utrikespolitiska konsekvenser. Vi går igenom dem mycket noga. Det är viktigt att vi ställer oss på den sida som säger att det behövs ett samarbete av det slaget i . Det har garanterat fred och välstånd . Vi hoppas också att det ska göra så i fortsättningen. Så ser jag på det. 170 (V) replik: Jag beskrev i mitt anförande att utrikesminister tyvärr tvingas samarbeta med flera rasistiska partier som sitter med vid makten i de nordiska länderna. finns en fråga som borde stå högst upp på regeringens dagordning för samarbetet i sett utifrån vad som hände i , nämligen frågan hur det ska skapas lagliga vägar till för att människor ska kunna utöva sin mänskliga rättighet att söka asyl. Det är inte bara människor på flykt som passerar en gräns. passerar människor över gränser, och de har gjort så ända sedan passfriheten infördes. när har rest murar mot andra länder är det betydligt svårare för alla som pendlar över en gräns. Det är framför allt tågpendlarnas vardag som har försämrats kraftigt genom förseningar och osäkerheter i restider. På grund av de dubbla kontrollerna både på i och i Hyllie i har många tågpendlare fått restider som i genomsnitt är . Tågresandet över har minskat sedan kontrollerna infördes och biltrafiken har ökat. Hur ska vi få människor att pendla över gränser? 171 Utrikesminister (S) replik: Jag kan förstå synpunkten. Om vi ska ha ett nordiskt samarbete har vi att samarbeta med de regeringar som är folkligt valda i de länderna och utsedda på demokratisk grund. Vi kan inte säga att vi inte samarbetar med en regering därför att det och det partiet är med i regeringen. Vi har att samarbeta med samtliga regeringar, att försöka göra det bästa av situationen samt försöka få gehör för våra åsikter och vår position. Jag tror att det även i fortsättningen är vägen framåt att engagera oss och prata om gemensamma utmaningar. En av de gemensamma utmaningarna har att göra med hur vi hanterar flykting- och migrationsströmmarna. Det är med stor vånda regeringen har fattat beslut av det slaget. Det är ingenting en regering gör med lätt hand, när vi har kämpat så för att bevara och värna det faktum att vi ska kunna resa fritt över gränserna utan den typen av kontroller. Men detta var nödvändigt för att bevara säkerheten i vårt eget land och värna de system som finns för att ta hand om människor som kommer hit på ett värdigt sätt. Det är inte vårt fel utan det handlar faktiskt om hur det ser ut i andra länder. Vi levde i tron att det skulle bli ett solidariskt välkomnande av flyktingar – av dem som sökte skydd i – också i den mycket akuta situationen som EU befann sig. Så upptäckte vi att det var en lång väg framåt för att övertala andra länder att också vara med och dela på ansvaret. Jag tror inte att någon anklagar oss . har visat att var det land som historiskt sett har tagit emot flest flyktingar någonsin per capita. Det blev en stor påfrestning. Vi var tvungna att vidta åtgärder. Det var inte heller från början så att de andra nordiska länderna visade stor förståelse och samarbetsvilja. Men är vi på speaking terms med våra grannar. 172 (V) replik: Tack, utrikesministern, för svaret! Jag tänkte byta ämne och inte gå in på ett specifikt gränshinder men väl på en specifik rekommendation som antog . antog , med stor majoritet, en rekommendation angående och . Rådet lyfte fram att det är viktigt med en fredsprocess i och och att man behöver få till en tvåstatslösning . Jag hade själv förmånen att få överräcka rekommendationen till president vid ett besök i . hade till och med låtit översätta den till arabiska, vilket jag tyckte var en fin gest. Jag undrar vad utrikesministern har gjort för att lyfta fram rekommendationen och frågan om och och på lång sikt få ett erkännande av i andra nordiska länder. har redan erkänt, precis som , men vad har utrikesministern gjort för att andra nordiska länder ska ansluta sig till och erkännande, lyfta fram rekommendationen och få till en mer positiv process i och ? 173 Utrikesminister (S) replik: Låt mig få avsluta den tidigare diskussionen vi hade. Vi önskar att de inskränkningar som finns i den fria rörligheten över gränserna ska bli så kortvariga som möjligt och att vi snart kan återgå till ett läge där man kan resa fritt utan kontroller. Det önskar självfallet regeringen också. är mycket aktivt i debatten om . Vårt erkännande har gjort att andra ställer frågor till oss om hur de kan bidra. bjöds in till konferensen som ägde rum i . Länder som önskar se en förflyttning i rätt riktning samlades där. Förhoppningen är att parterna ska sätta sig vid ett förhandlingsbord och diskutera vägen framåt. Vi använder också vårt inflytande till att påverka palestinierna att genomföra nödvändiga reformer så att de också kan bidra på ett konstruktivt sätt. Vi gör ständiga uttalanden och försöker vara aktiva med våra nordiska vänner. De här frågorna är mer på den utrikespolitiska dagordningen än på dagordningen för ministerrådssammanträdena. Jag tror inte att någon kan säga att vi har varit passiva. Tvärtom är vi mycket aktiva. Vi presenterar våra argument, varför regeringen tycker att detta är viktigt och varför det behöver skjutsas på. Annars kan det mycket snart vara . Då blir det dåligt för både och . 174 (KD) replik: Utrikesminister har tagit över ansvaret för Nordensamarbetet. Jag har med stort intresse lyssnat på hennes första inlägg som Nordenminister. Jag vill ändå veta lite mer hur utrikesministern ser på den viktiga Öresundsintegrationen. Det är största samarbetsregion. Det bor ungefär 3,8 miljoner i regionen och de producerar av och samlade bnp. Det finns tolv universitet, 155 000 studenter och 12 000 forskare. Vilka gränshinder står överst på önskelistan att lösa för att göra än mer framgångsrik? Eftersom utrikesministern är ansvarig minister kan hon inte bortse från att införandet av gränskontroller och id-kontroller, som vi har talat om , innebär stora utmaningar. På vilket sätt arbetar Nordenministern med andra ansvariga ministrar i regeringen för att fortsätta värna Öresundsintegrationen som ordning och säkerhet upprätthålls? Går detta att kombinera? 175 Utrikesminister (S) replik: Vi får verkligen hoppas att det går att kombinera. Som jag sa tidigare önskar vi alla att vi ska kunna återgå till ett läge där vi slipper id-kontroller och gränskontroller. Det är ju normalläget, och vi är väl medvetna om de bekymmer som har kommit med detta, som förseningar och annat. tror jag att det finns en ganska stor förståelse hos många. Man ser att situationen som den utvecklades blev ohållbar. Vi kommer att behålla detta så länge vi bedömer det nödvändigt för vi ska ha fullt grepp om utvecklingen och kunna hantera de utmaningar som kommer med så många flyktingar och asylsökande. Det är fortfarande ett ganska stort antal; det är inte så att vi har byggt någon mur eller helt sagt stopp. Det kommer fortfarande upp till 700 människor som söker asyl . Vi måste jobba med att få fler lagliga vägar, och vi måste jobba i EU-kretsen. I övrigt har jag varit ordförande i styrelsen för . Jag vet hur viktig regionen är och hur viktigt det är att komma till rätta med gränshinder. Framför allt är det viktigt att gynna samarbetet och lösa gemensamma frågor och utmaningar. Det handlar väldigt mycket om näringslivets möjligheter att utvecklas och om att vi verkligen använder de gränshinderforum vi har skapat för att lösa allt det konkreta, som ju ofta är det som ställer de största hindren i vägen. Det är inte våra tjusiga målsättningar, även om de finns där, utan det är det där som hjälper till när det gäller att starta ett företag, få ett studentutbyte eller vad det nu kan vara. Det är även i fortsättningen vår prioritering. Jag tycker att statsministrarna har tagit sig an frågan väldigt väl, och det är bra att de fortsätter diskutera. 176 (KD) replik: Jag tackar Nordenministern för svaret. Jag ser gärna att Nordenministern konkretiserar tankarna om just samarbetet med . Om jag förstod det förra inlägget rätt talades det om att vi nu är på speaking terms men att det har varit frostiga relationer. Det är de facto så att pendlare mellan och har två gränskontroller på sin väg till och från arbetet. Detta borde gå att göra på ett mer effektivt sätt. Utrikesministern har också sagt att kriser behöver lösas gemensamt, men vilka initiativ finns för att vi ska kunna lösa detta gemensamt med våra danska vänner? Hur är relationen ? 177 Utrikesminister (S) replik: Det finns nu etablerade och bra kontakter också kring frågan om gränskontroller. Det är kanske inte framför allt på utrikesministernivån, utan det är migrationsministern och i vissa fall inrikesministern eller justitieministern som pratar med sina kollegor. Man är bestämd i att man vill försöka hantera detta på bästa sätt och minska påfrestningarna på alla dem som reser , företag och andra. Vi måste diskutera detta i de olika forum vi har. Om det så handlar om utbildningsfrågor, entreprenörer eller andra hinder är det ju i de forum vi har upprättat som vi måste lösa problemen. Det beror alltså på vad det handlar om, men jag tycker att detta har hamnat högre upp på dagordningen för de nordiska ministrarna. Det är någonting vi alla fortfarande hoppas ska kunna vara en tillfällig lösning, även om vi nu ser att vi behöver samarbeta också kring hur vi sköter integration och hanterar hela frågan. Jag tycker alltså inte att vi behöver nya sammansättningar eller nya forum för de här frågorna, utan vi bör hantera frågorna där vi redan finns – från ministerrådssammansättningar till gränshinderråd. 178 (C) replik: Jag delar bilden att arbetet har gått ut på att förebygga gränshinder och att det är en av de viktigaste uppgifterna. Det handlar om att riva hindren och nationsgränserna för att kunna samarbeta och utveckla vårt så långt vi bara kan, för välfärd, för jobb och för människors möjligheter att inte bara drömma utan även förverkliga drömmar utifrån sina egna val. Det går dock inte att komma ifrån att det ställningstagande som gjordes innebar att tog ledningen i att införa gränshinder. Jag uppfattade också tydligt att statsministern konstaterade att id-kontrollerna hade beretts länge – eller i alla fall beretts, vilket ju tar . Ansvarig minister säger också att han underrättat den danska kollegan. Men var fanns det nordiska perspektivet på id-kontrollerna? Jag noterar ingenting av detta från regeringen, och jag ställer mig naturligtvis frågande till den hållningen.