prot · H309116 · 2016-06-09 00:00:00 — Detta att ta upp svenska förhållanden, som framgår av den nuvarande majoritetstexten i uttalandet, är nämligen nytt. I den första beredningen gällde det er person. Där pratades flygskatt, och där hyllades regeringen för denna flygskatt. Det är nu bortplockat genom majoritetens försorg. Vi är alltså lika goda kålsupare i så fall. Jag tycker att diskussionen börjar bli lite smått löjlig. Man frågar: Hör hit? Hör de regionala flygplatserna hit? Det är det enda jag kan avfärda detta med. Vi har haft tillräckligt med bekymmer med på grund av er och – som jag sa redan förra gången vi diskuterade flyg – framför allt i och med det flygfientliga inslag ni har i er regering. Jag vet inte hur mycket ni ska offra på det altaret. Det är upp till er; det är inte min sak. Jag skulle dock tro att ni liksom jag har läst om bland andra Föreningen . 98 politiker och företagare i och har skrivit en gemensam debattartikel mot regeringens förslag om en flygskatt. Det kommer lägligt. Vi avvaktar regeringens egen flygstrategi, men också har naturligtvis med att göra. Vi är fortfarande ett land inom EU. Det finns en föredömlig skrivning i utskottet angående de regionala flygplatserna. Man har tagit frågan på allvar, och jag hoppas att vi i alla fall är överens om detta. Sedan kan vi alltid, som vi gjorde förra gången, föra en diskussion om hur flygplatserna ska finansieras så att inte endast kommunerna ska belastas med detta eller så att det inte rent av leder till nedläggningar. Men då bör det inte komma någon flygskatt som ställer till med rent kontraproduktiva eländen för flyget, för det är just jämnt vad den gör. Det har också ett tiotal kommunalråd uppe i norr, samtliga socialdemokrater, noterat. Jag undrar hur det är med era kontakter. Men jag förstår att det lilla parti ni har med er i regeringen har ett alldeles ohemult inflytande i frågorna. Eftersom jag sitter i trafikutskottet hör jag hur det låter därifrån. I övrigt kan jag bara instämma med tidigare talare: Ambitionerna som EU har är mycket bra. Frågan är om och när de klarar av det. Det återstår att se. Jag avslutar med att än en gång yrka bifall till majoritetens förslag i utskottets utlåtande och avslag på reservationerna. 166 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till vår motivreservation 2. Klimatmålen kräver att vi styr om resorna mot mer hållbara alternativ. Den luftfartsstrategi som håller på att tas fram inom EU syftar tyvärr i stället till att öka flygandet. Flygresandet i beräknas öka snabbare än i någon annan region och kommer då att stå för av världens luftfart. beräknas 2023 bli världens största flygnation. De luftfartsavtal som har skrivits mellan EU och västra , och visar på kraftiga passagerarökningar. kommer kommissionen att begära mandat för att förhandla om globala luftfartsavtal med nya nationer som , , , , , , , , , och samt om bilaterala avtal med och . Allt detta kommer troligtvis att, precis som tidigare, leda till att flyget ökar ännu mer. Vi lever i klimatorostider med gigantiska översvämningar i , och , stora skogsbränder här hemma och allt fler och starkare väderhändelser som skapar enorma problem för människor. Då måste vi ta klimatansvar. Det är nu det gäller. I har ungefär 10 000 människor evakuerats. Vi ser en enorm påverkan på vårt samhälle i och med dessa klimatförändringar. Och detta är bara början, om vi inte styr om. Det är därför viktigt att inse att dessa avtal inte kan bygga på ett ohejdat ökat resande med flyg. Andra, mer hållbara, transportslag som tåg och sjöfart måste byggas ut så mycket som möjligt. Jag erkänner att det i ett avlångt och glest befolkat land som är viktigt att vi kan resa och röra oss. Vi måste få samhället att hålla ihop, och man måste till exempel kunna delta och vara aktiv i möten söderut även om man bor i och tvärtom. Det är ändå viktigt att vi jobbar på alla sätt vi kan för att gynna nattåg och utbyggnad av tåg och andra möjliga transportmedel som kan ersätta flyget så fort det går. Detta är den svenska inriktning vi behöver se, men vi behöver även ha samma inriktning inom hela EU. Detta återspeglas inte i den europeiska luftfartsstrategin. Det är positivt att man talar om att effektivisera rutter och att flyga kortare sträckor och att man har en synkroniserad samordning så att man inte fördröjer trafiken i luften. Men det är inte hållbart att utgå ifrån en sådan stor ökning av flygresandet. Det är inte den väg vi ska ta inom transportområdet som helhet om vi vill ha en planet att leva på för våra barn. Vi måste tänka så klimateffektivt som vi kan i alla led. Det är viktigt att flygstrategin tar sikte på den sociala agendan – att säkerställa rättvisa arbetsvillkor inom sektorn. Men det behöver ske på ett ännu bättre sätt, och vi behöver stärka inriktningen. Vi ser en utveckling på arbetsområdet inom flygbranschen med mycket försämrade villkor för både piloter och kabinpersonal. Det är helt i linje med den agenda som EU-medlemskapet har lett till. Det går ut på att gynna företagen. Det vi ser inom denna arbetsmarknad är helt i linje med att den största kostnaden för många företag är arbetsinsatserna. Därför finns en stark drivkraft för företagen att pressa marginalerna så mycket som möjligt. Om det inte finns några motkrafter och om man sätter den fria företagsamheten och företagens intresse i första rummet hamnar man precis där vi nu är. Det gäller såväl åkerinäringen som flygnäringen och taxibranschen och en lång rad andra näringar inom trafikutskottets område. Det är samma sak: Man har pressat arbetsmarginalerna till det yttersta. Här behöver vi ha en sundare balans; vi kan inte slita ut människor på detta sätt. Vi måste ha en ekonomi som utgår ifrån människan och inte ifrån företagens girighet, som vi har låtit växa fram väldigt starkt under dessa nyliberalt influerade år. Det är dags att vända trenden. Jag hoppas att kulturen kommer att vända i alla läger så att vi styr om och reglerar branscherna igen och åter sätter människa och miljö i första rummet. Det är egentligen inget annat som är vettigt, om man tänker efter. Vi ska självfallet ha ett fungerande företagsliv, men det måste råda en god balans. De regionala flygplatserna i behövs i dagens läge för att underlätta resandet i olika delar av landet. Så är det eftersom vi inte har byggt ut järnväg och så vidare så mycket som skulle behövas. Men behövs inte i den här regionen. Eftersom det tas upp i utlåtandet från den borgerliga sidan markerar vi från återigen att vi vill att avvecklas och att en successiv överflyttning av trafiken sker till andra transportslag och andra flygplatser i regionen – detta också för att kunna bygga mer. Det behövs mark att bygga på. Jag vill avslutningsvis säga att om vi ska nå målet om att undvika en temperaturhöjning på en och en halv grad behöver vi öka ambitionerna inom alla transportområden. Vi kan inte gå med på att utsläppen fortsätter att öka inom varje område. Här behöver flyget göra sitt, och då kommer en klimatskatt på flyget att vara väldigt viktig. Det måste vara förorenaren som ska betala. Det är någonting som alla partier i säger att man skriver under på, men när det kommer till kritan vågar man inte gå den vägen. Men det måste vara så att det som släpper ut mest måste kosta mer, eftersom vi styrs mycket av plånboken. Vi måste helt enkelt göra det lätt att rädda planeten. 167 (M) replik: Låt mig först komma med en kort faktaupplysning till den som lyssnar på den här debatten. syftar till att få ordning och reda på de sociala villkoren inom flyget. Vi från Alliansen och även Socialdemokraterna – jag hörde tidigare – är helt överens om att det är viktigt att det arbetet sker. Man kan få en annan uppfattning när man lyssnar på , herr talman, men EU vill jobba med de sociala villkoren och se till att det blir sjysta villkor på arbetsmarknaden även inom det här området. Sedan vill jag ställa två frågor till , herr talman. Den ena handlar om biobränslen. En majoritet av den här röstade igenom ett förslag om biobränslen som Socialdemokraterna, och röstade emot. Med de biobränslen som finns kan man minska koldioxidutsläppen jämfört med vanligt jetbränsle. Varför reserverade sig och om man nu värnar miljön när det gäller flyget, som man säger sig göra? Varför är man emot fortsatt utveckling av biodrivmedel? ligger alltså i framkant i världen, och det vore väl fantastiskt om vi både kunde skapa svenska arbetstillfällen och värna miljön? Den andra fråga som jag skulle vilja ställa till och är: Vill att vi ska flyga mer eller mindre i ? 168 (V) replik: Jag håller med om att de sociala villkoren tas upp från sida, men det är inte tillräckligt. Skrivningarna är lite för svaga, och vi skulle vilja stärka dem. Det står lite vagt om att det är viktigt och att man ska jobba med det här under rätt förutsättningar. Vi vill gärna stärka det lite ytterligare. Ungefär samma skrivning som jag har i min reservation finns med i Socialdemokraternas och reservation, så det är något som vi har lyckats få igenom i utskottet. Ni har ju också varit positiva till den linjen, och det tycker jag är positivt. Det är bra att fler inser att vi inte kan fortsätta på den här vägen där arbetsmarknaden och arbetstagarna har fått stryka på foten på grund av vinstintressen. behövs en sundare balans där alla mår bra. När det gäller biobränsle ställer ni biobränslestrategin mot flygskatten. Det vill vi inte göra. Däremot vill vi titta på biobränslen, men vi kan inte förlita oss på en biobränslestrategi. När man pratar med forskare från till exempel KTH uttalar de mycket tydligt att skogen inte räcker till. Vi har alltså inte tillräckligt med råmaterial och har inte utsikter för att biobränsle ska kunna ersätta det fossila i flyget. Inom Miljömålsberedningen diskuteras det däremot nu att ha en kvot-plikt som medför att man blandar in alltmer biobränsle. Det är mer funktionellt, och den linjen kommer absolut att stödja, för det är mycket viktigt att minska utsläppen så mycket som det går. 169 (M) replik: Jag vill kort bara säga att om man tittar på biobränslen blir det inga nya jobb i inom ett område där ligger i absolut framkant i världen. Det här skulle kunna ge många nya arbetstillfällen inom ett område som både har den positiva effekten att det blir bättre miljö när vi flyger och är ett område där ligger långt fram och kan skapa nya arbetstillfällen. Om man tittar på biobränslen händer ingenting. Därför ville en majoritet av den här , där de tre rödgröna partierna valde att ställa sig vid sidan av, att vi ska gå vidare med detta. Om man tittar på biobränslen blir det inte heller mindre utsläpp. Man måste faktiskt göra någonting om man vill åstadkomma förändring på riktigt. Jag hör fina ord från om hur mycket hon bryr sig om miljön, och jag tvivlar inte på engagemanget. Men man kan inte bara titta på biobränslen, utan man måste faktiskt göra någonting. Här finns ett sätt att minska koldioxidutsläppen inom flyget . Anledningen till att vi ställer flygskatt mot biobränslen är att det är precis vad flygmarknaden gör. Det samlade Flygsverige säger: Om ni lägger en flygskatt på oss kommer vi inte ha råd att ställa om, för ni kommer att ta bort alla våra marginaler. Därför står flygskatt och biobränslen emot varandra. Man måste bestämma sig för om man tycker så illa om flyget att man låter det vara smutsigt eller om man faktiskt vill åstadkomma miljöförbättrande åtgärder på riktigt. Den sista frågan valde att inte svara på. Jag hoppas att hon gör det i sitt nästa inlägg. Vill att vi ska flyga mer eller mindre? Det tycker jag är ganska intressant, herr talman. Vår hållning, från allianspartiernas sida, är att vi inte behöver flyga mindre men att vi ska flyga mer miljövänligt. Vad är svar? Ska vi flyga mer eller ska vi flyga mindre? 170 (V) replik: Självklart ska vi flyga mindre och bygga ut nattåg och höghastighetståg – eller vad vi kommer att landa i när det gäller tågtrafiken – och andra transportmedel så mycket som möjligt. Det är klart att vi också vill titta på – alltså forska i, ta fram och pröva – ny teknik. När det gäller biobränslen funderar man på algproduktion till exempel, för där skulle det kunna finnas möjligheter. Men enligt KTH finns inte den potentialen, och de räknar inte med att det här ska kunna vara en total ersättning för det fossila. Troligtvis kommer det att behövas bränsleceller eller någonting annat som är mer energieffektivt. Det där är jätteviktigt att forska på så mycket som möjligt. Att det, som sa i sitt anförande, är okej att det är billigare att flyga än att resa till flygplatsen är olyckligt, tycker jag. Vår planet står och vippar . Vi ser nu verkligen tydligt effekterna av klimatförändringarna i , och , och det är ännu värre i länderna i syd som det rapporteras alldeles för lite om i medierna. Det är allvarliga saker som håller på att hända, och då är det orimligt billigt att flyga. Det inser nästan varenda svensk som jag har talat med. Det är orimligt billigt att flyga och orimligt höga priser på tågresor till exempel. Flygskatten kommer helt enkelt att behövas för att lyckas ställa om och för att gynna de hållbara transportmedlen. Men då är det också viktigt att vi satsar på tågtrafik, att det är effektivt att resa med tåg och att det är kostnadseffektivt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 20 Förutsättningar för svensk film betänkande 2015/16:KrU11 Förutsättningar för svensk film (prop. 2015/16:132) 171 (S): För någon vecka sedan såg jag dokumentärfilmen . Det är en film av med taxichauffören i huvudrollen. Filmen skildrar en kamp för mänskliga villkor i inom taxibranschen. Den är en skildring av hur människor utnyttjas på ett sätt som man trodde låg långt bakom oss. Man får följa Allonias fackliga kamp men också hur hans kamp påverkade hans privatliv och relationen i familjen. Det är sorg och förtvivlan men också glädje. Detta är en film som visas med efterföljande samtal och diskussioner, runt om i landet. Förutsättningar för svensk film Filmens kraft finns i berättelserna. Det är berättelser som kommer nära inpå. Med filmen som verktyg kan man ifrågasätta och belysa, skapa debatt och ökad förståelse, men man kan också med filmen skapa underhållning och spänning. En förutsättning för filmens kraft är ett avancerat samarbete mellan de olika aktörer som skapar en film. Här har en statlig filmpolitik ett viktigt uppdrag att skapa de rätta förutsättningarna för svensk film att utvecklas nationellt och internationellt. Svensk film ligger i framkant. Man vinner fina priser på olika filmfestivaler runt om i världen. Vi kan också glädjas över skådespelare, regissörer och andra yrkeskategorier som gör karriärer utanför inom film- och mediebranschen. I dagens betänkande, som vi nu ska debattera, behandlas regeringens proposition Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik tillsammans med motioner som har väckts i samband med propositionen samt motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Den svenska filmpolitiken har till stor del styrts och finansierats genom ett filmavtal. Det har varit ett avtal som har träffats mellan staten och filmbranschen vid olika tidsintervaller. har tjänat filmen väl och har varit en bra konstruktion. Men tyvärr har det vid de senaste omförhandlingarna blivit allt svårare att komma överens, och avtalet har blivit mer och mer detaljstyrt. Det har också ifrågasatts av allt fler. Därför inledde den förra kulturministern under förra mandatperioden arbetet med att titta på en filmpolitik utan ett filmavtal. Man initierade också samtal med branschen. Arbetet har sedan fortsatt under den nuvarande regeringen. lämnade två parter avtalet. Det var Nätverket för Regionala Filmproduktionscenter och Film . Med detta som bakgrund valde regeringen att säga upp avtalet. Man sa att man ville ta ett helhetsgrepp på den nationella filmpolitiken. Av de många remissinstanser som tidigare svarat på förslaget att lämna filmavtalet var positiva. Att det nu blir en helstatlig filmpolitik som därmed fullt ut blir en del av kulturpolitiken välkomnas av många inom branschen. I dagens betänkande finns bland annat ett tillkännagivande från de borgerliga partierna och . De anser att det behövs en ny filmutredning. Detta menar man trots att man sedan förra mandatperioden har haft ett omfattande och gediget utrednings- och analysarbete där också företrädare för branschen har varit inblandade. Detta är anmärkningsvärt. Eller kanske är det mer ett bevis på att man själv inte har några förslag på hur man vill stärka svensk film. Branschens olika aktörer är eniga om att de behöver framförhållning och långsiktighet. Att tillsätta en ny utredning skulle enbart skapa osäkerhet. Tvärtom behöver nu i samverkan med branschen få möjlighet att se framåt och utifrån de ramar som har getts av politiken utveckla stödformer för framtiden. Förutsättningar för svensk film Låt mig återge vad några företrädare för branschen skriver i dagens . Det är ordförandena från , och Filmregissörer. De skriver bland annat: Till förslaget om fortsatt utredning är svaret nej. Ytterligare utredning innebär att svensk filmpolitik tappar tempo. Det vore förödande. Jag instämmer i detta. Frågan har utretts . Låt nu den nya filmpolitiken få träda i kraft! För den nya filmpolitiken föreslås en tydlig vision för svensk film. Det är något som många har efterfrågat. Visionen är att svensk film ska ha hög kvalitet och uppvisa en sådan bredd och mångfald av berättelser att den angår alla. Svensk film ska vara ett självklart och tillgängligt val för publiken i hela landet och attraktiv internationellt. Man föreslår också sju mål för filmpolitiken. Målen är en vidareutveckling av den inriktning för filmpolitiken som lades fast i den förra filmpolitiska propositionen 2012. Några exempel på detta är att regeringen också tydligt pekar ut filmens roll i arbetet med att stärka yttrandefriheten. Vikten av att film produceras i olika delar av lyfts särskilt fram liksom ökade krav på tillgänglighet till film som fått statligt stöd. En kritik som har funnits mot det nuvarande systemet är att det framför allt är några få marknadsdominerande aktörer som är med i beslutsfattandet. Detta förändrar man . Hela filmbranschen ska få inflytande över svensk film. Man föreslår att det skapas tre råd under . Det är Rådet för utveckling och produktion, Rådet för spridning och visning samt Rådet för filmkulturella frågor. Inom kultursektorn generellt sett är detta något självklart, men inom filmsektorn har vi sett hur allt färre har fått bestämma över alltmer. Ett problem som branschen har lyft upp och som den förra borgerliga regeringen inte lyfte ett finger för att lösa är den olovliga hanteringen av film. Detta skapar stora ekonomiska konsekvenser för den svenska filmbranschen. I dagens betänkande ställer sig ett enigt utskott bakom ett tillkännagivande av till regeringen om att skyndsamt ta fram förslag för det fortsatta arbetet med att beivra illegal spridning av film. Det arbete som sker inom både Kultur- och Justitiedepartementen är bra, men man behöver göra mer för att stoppa denna utveckling. ska vara ett attraktivt inspelnings- och produktionsland för både svensk och utländsk film och tv. Vi ska ha en film-bransch som skapar såväl högkvalitativ kultur som högproduktiva jobb. I en del andra europeiska länder har man infört olika former av incitament för film- och tv-produktion för att locka utländska produktioner till det egna landet. I dagens betänkande lyfter ett enigt utskott fram att man vill att uppdrar åt regeringen att utreda hur en svensk form för produktionsincitament kan tänkas se ut för svensk film. För oss socialdemokrater är det viktigt att politiken tar ett samlat grepp för att främja såväl den svenska filmens konstnärliga värden som dess expansion som näring. Vi socialdemokrater vill att den professionella filmproduktionssektorn ska ha så goda förutsättningar som möjligt för att verka och utvecklas i . På många områden ligger vi redan i framkant med talangfulla kreatörer och kompetent teknisk personal. Den svenska filmbranschen är liten, och gemensamma insatser är nödvändiga. Precis som den svenska modellen har skapat förutsättningar för vårt gemensamma välstånd genom samarbeten mellan stat och näringsliv är symbiosen mellan branschen och politiken helt grundläggande för svensk films framgång. Filmpolitiken kan inte bli verklighet utan en livskraftig bransch. Förutsättningar för svensk film ligger långt framme när det gäller regionala satsningar på produktion och långfilm. Regionernas andel av finansieringen av svensk långfilm har ökat tiofalt , och det är mycket få långfilmer som produceras utan regional finansiering. I och med att finansiella satsningar villkoras med att filmen helt eller delvis spelas in i regionen skapas det också arbetstillfällen som kompetens och infrastruktur för filmproduktion upprätthålls och utvecklas. De statliga och regionala stöden och investeringarna blir därmed alltmer avgörande för svensk films framtid. Det finns ett stort värde i en mångfald av offentliga aktörer med olika mål och ambitioner, men det är viktigt att alla offentliga stöd och investeringar samspelar så att de gemensamt bidrar till en välfungerande filmproduktion. En nära samverkan mellan stat och den regionala nivån har därför stor betydelse. En viktig skillnad med den nya filmpolitiken har vi redan fått se. Filmpolitikens innehåll och roll debatteras mer än på mycket . Fler aktörer ser fram emot ett större inflytande och aktivt deltagande. Det bådar gott för svensk films framtid. Jag ställer mig bakom samtliga socialdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. 172 (M): Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik kallar regeringen den proposition som man har lyckats lägga på bord. Innehållet i propositionen stämmer inte överens med rubriken. Jag skulle vilja kalla propositionen ”Mindre film till och i landet – på sin höjd en filmproduktionspolitik.” Ni som har lyssnat på anförande kunde höra att hon uppehöll sig kring filmproduktion. Den övriga delen i filmpolitiken struntade hon fullkomligt i. Det är på sin höjd en filmproduktionspolitik som regeringen har presenterat. Som väl är har kulturutskottet bearbetat aktstycket från regeringen och inarbetat ett stort antal förändringar som har vunnit majoritet. Två förändringar är utskottet helt enigt om. Jag är väldigt nyfiken på hur ska bemöta krav på produktionsincitament eftersom hon har uttalat att man inte ska bry sig om tillkännagivanden från . Och varför har inte det som talar om inarbetats i propositionen? har ju haft stor påverkan på detta. Det är frågor som vi borde få belysta i den här debatten. har valt att benämna sitt betänkande Förutsättningar för svensk film. Till skillnad från regeringen menar kulturutskottets majoritet att svensk film är förtjänt av bättre förutsättningar än dem som föreslås av regeringen. Förutsättningar för svensk film Att svensk film behöver bättre förutsättningar är känt . Alliansregeringen insåg detta och såg till att alternativ arbetades fram i utredningar, precis som har sagt. Men det räckte inte. Vi behövde göra mer. Därför fortsatte departementet arbetet med att ta fram underlag. När man genomför förändringar är det jätteviktigt att ta in flera perspektiv så att man inte kastar ut barnet med badvattnet när man presenterar förändringarna. Svensk film i dess olika delar är väldigt viktig. Kulturminister hade en plan för de nödvändiga förändringar som skulle stärka svensk film. En plan är viktig i ett förändringsarbete – detta för att veta vad man vill åstadkomma och för att ha med sig nödvändiga perspektiv i förändringsarbetet. Regeringens hantering av filmpolitiken är mer ad hoc-liknande. Låt oss börja med tidpunkten när filmavtalet sas upp. Var det någon av filmavtalets parter eller någon annan som visste om det? Icke, sa . I en debattartikel slogs det fast att filmavtalet minsann skulle sägas upp.