prot · H30974 · 2016-03-03 00:00:00 — Vi vet att det finns väldigt många människor som skulle vilja flytta från sitt nuvarande boende, som de upplever är lite för stort, men de tycker inte att de riktigt har råd. Därför skulle en växling mellan en långsam utfasning av ränteavdragen och att se över uppskovsräntan på reavinsten vara en av många möjligheter. Detta är en av de frågor som definitivt kommer att tas upp i de bostadspolitiska samtalen. Utöver detta går totalt över 800 miljoner till bostäder för äldre, för att det ska kunna byggas bostäder som motsvarar de behov som människor har. Det handlar om människor som har levat, verkat och betalat skatt i det här landet och som upplever att de skulle vilja bo på ett annorlunda sätt framöver. 81 SHADIYE HEYDARI (S): Tack för svaret, ministern! Det är glädjande att höra detta från ministern. Men det behövs en större bredd av boendeformer. Då talar vi om anpassade boendeformer för personer med olika behov av social gemenskap och trygghet, alltså trygghetsboenden, seniorboenden, 55-plus eller vad det heter, samt generationsboenden. Det är ett nytt koncept som vi i har ett kommunalt bostadsbolag, , som jobbar med. Jag vet inte om ministern känner till det. Jag gillar faktiskt det konceptet. 82 Statsrådet (MP): Det är ett exempel som jag naturligtvis gärna tittar närmare på. Vi ser hur många olika kommuner löser utmaningen på olika innovativa sätt. Det är något som vi välkomnar. Det som har saknats föregående år har varit statens stöd till byggnation av mindre bostäder. Därför har vi ett investeringsstöd som kommer att växlas upp och som går till små och klimatsmarta hyresrätter med rimliga hyror. Åtgärder för förbättrad tillgänglighet 83 (L): Jag vill ställa en fråga av mer allmän karaktär till statsrådet . Det borde vara en självklarhet att alla kan delta i samhället. Så är det inte fullt ut . För den som har funktionsnedsättning är mötet med hinder som skapar utestängningar en alltför vanlig upplevelse. En av framgångsfaktorerna för att få till stånd en positiv utveckling av tillgängligheten är tydligt ledarskap. Regeringens verktyg för myndigheter när det gäller att visa detta ledarskap är regleringsbreven. saknar jag i många av regleringsbreven en tydlighet om tillgänglighet, som regeringen talade så väl om i regeringsförklaringen . Min fråga till statsrådet är vilka konkreta åtgärder regeringen avser att initiera för att sätta bättre fokus på arbetet med tillgängligheten, först i myndigheternas egna verksamheter och sedan inom respektive verksamhetsområde. 84 Närings- och innovationsminister (S): Här ska jag vara ärlig och säga att regleringsbrevens utformning på andra departement än mitt eget för mig känns som att vara ute på djupt vatten. Jag vågar inte ha detaljerade synpunkter på detta. Hur man utformar regleringsbrev är en konst i sig. Det har funnits en diskussion om detta i kopplat till myndigheterna. har det funnits en vilja att trycka in allt i regleringsbreven, vilket leder till att myndigheterna inte kan utföra sina uppdrag på ett tillräckligt fritt och kreativt sätt för att få så mycket resultat som möjligt. Jag vet inte om det ligger bakom en förändrad utformning av regleringsbreven på detta område. Jag vågar inte uttala mig om enskilda regleringsbrev på andra departements område. 85 (L): Tack, statsrådet, för svaret! Jag har full förståelse för detta. Men då kanske statsrådet kan ta med sig frågan. En enkät från Myndigheten för delaktighet 2015 redovisar att av myndigheterna har backat 1 eller 2 poäng när det gäller tillgänglighetsarbetet. står stilla, och det är fortfarande bara nio av de 257 som uppfyller kriterierna. Då är frågan om regeringen eller statsrådet kan lyfta denna fråga för att sätta bättre fokus på detta. 86 Närings- och innovationsminister (S): Tack för följdfrågan, ! Den är något enklare för mig att hantera. Den här regeringen sätter ett enormt fokus på att skapa ett samhälle som är till för alla. Tillgänglighetsfrågorna är en av de viktiga delarna. Där har regeringen tagit flera initiativ, och vi kommer att fortsätta göra det. Jag hoppas att vi kan göra det i brett politiskt samförstånd. Det här handlar om ett ledarskap som är långsiktigt, så att alla aktörer förstår att vi bygger ett samhälle tillsammans. Då är också tillgänglighetsfrågorna väldigt viktiga för samhällsutvecklingen. 87 (): Det är svårt att tro det , men fotbollssäsongen närmar sig faktiskt. Det är något som vi alla tycker är väldigt kul, men är vi lite oroade. Vi har ju åtskilliga erfarenheter av läktarvåld och bråk i samband med olika idrottsevenemang. tillsatte alliansregeringen en utredning om maskeringsförbud vid idrottsevenemang. Syftet var att motverka läktarvåld och se till att människor inte maskerar sig och begår brottsliga handlingar eller ställer till med oreda på matcherna. Utredaren lämnade sin rekommendation , och inrikesministern sa då att han tyckte att det var ett väldigt bra förslag och lovade att en lag skulle träda i kraft . Så blev det inte. Jag undrar vad som har hänt, och när kan en eventuell lagstiftning i det här avseendet komma på plats? 88 Justitie- och migrationsminister (S): Svaret är att vi fortsätter att jobba med förslaget, och vi kommer att återkomma till så fort vi har berett frågan färdigt. 89 (): Det är väldigt bra att regeringen återkommer, men man undrar ju när. Det är ett bekymmer när folk maskerar sig på matcherna och begår brott. Vi behöver få detta på plats ganska snabbt. Finns det något annat regeringen gör för att förebygga våld den kommande säsongen? 90 Justitie- och migrationsminister (S): Mycket av arbetet med förebyggande insatser görs av idrottsminister . Sedan har vi naturligtvis en pågående dialog med idrotten och med polisen som bland annat handlar om hur man hanterar dessa situationer. Jag är lika oroad som många andra för att detta ska ta fart igen. Det har ju varit lugnt ett tag, men det finns en stor risk för att det ska komma att ta fart igen. Men i den konkreta frågan om maskeringsförbud återkommer vi till . Arbetet mot osund konkurrens inom transportsektorn 91 (S): Min fråga går till statsrådet . Den tangerar en fråga som togs upp här lite tidigare, nämligen frågan om osund konkurrens och olagliga transporter. I och med de kontakter som jag har med svenska åkerier, med företrädare för åkerinäringen och med företrädare för skulle jag säga att denna fråga förmodligen är den allra viktigaste frågan för svensk åkerinäring just . Då är det klart att det är glädjande att en av de första propositioner som vi behandlade i kammaren under innevarande mandatperiod handlade om denna fråga. Den handlade om cabotage och om sanktionsavgifter. aviserade statsrådet i ett tidigare svar – och vi har sett det innan – att det är flera åtgärder på gång. Min fråga blir: Hur ser målbilden ut för detta arbete? Hur föreställer sig regeringen att en sund transportsektor ska fungera? 92 Statsrådet (S): Tack för frågan! Det här är ett väldigt tydligt exempel på varför det är värt att försvara den svenska modellen. Den svenska modellen gör att människor kan arbeta i och få en lön som det går att leva på och att det är anständiga villkor och en säker och trygg arbetsmiljö. Man har också tillgång till välfärdstjänster av hög kvalitet. När det ser ut i en bransch som det just nu gör i åkeribranschen och tyvärr också i en del andra branscher där en laglöshet har tillåtits att breda ut sig under en lång rad av år ser man också följderna. Det är nästan slavkontrakt, och det är människor som faktiskt lider oerhört. Målbilden är att åkeribranschen ska präglas av sunda konkurrensvillkor. Vi välkomnar rörligheten inom EU, men den ska ske på lika villkor och inte till priset av att arbetsvillkor och miljö försämras inom den här näringen. Där är målbilden. 93 (S): Jag tackar för svaret. Det skulle då kunna bli en följdfråga. Det vi pratar om nu är olaglig verksamhet – man bryter mot de regler som finns. Men det är tyvärr också så att även lagliga cabotagetransporter är ett problem på vår marknad, för man tänjer regelverket och utnyttjar regelverket på ett sätt som det egentligen inte var tänkt. Statsrådet tar själv upp löner och villkor som regleras i kollektivavtal. Det ser annorlunda ut i övriga . Hur bedrivs arbetet gentemot EU? 94 Statsrådet (S): Tack för frågan! I de kontakter jag har haft i arbetet för ministerrådet men också i direkta kontakter med kommissionen och i en del bilaterala möten är detta den fråga som vi har mest fokus på. Det är också väldigt glädjande att kommissionen nu på ett helt annat sätt än tidigare pratar om sjysta villkor, även om man inte uttrycker det så. Det handlar om goda konkurrensvillkor. Man lyfter också fram arbetstagares rättigheter och inte enbart fri rörlighet för kapital som en viktig fråga för EU. Vi jobbar också till exempel med EU:s vägpaket som en viktig del av det. Åtgärder mot svarthandel med hyresbostäder 95 (C): Jag har en fråga till bostadsministern – pass på! Den gäller svarthandel, grov kriminalitet och ocker vid så kallad förmedling av hyresbostäder. Det yttersta tecknet på att vi har en icke fungerande bostadsmarknad är när det uppstår en handel vid sidan av, där de mest utsatta kommer i kläm. De som inte vet sina rättigheter utnyttjas av kriminella personer. Uppenbarligen är det så att det finns lägenheter som står tomma och som kan utnyttjas som handelsvara av oseriösa personer – svartmäklare. Statsrådet är säkert överens med mig om att vi måste bygga fler bostäder. Men min fråga är: Hur menar han att en reformerad hyressättning skulle kunna bidra till en rörlighet som gör att den illegala marknaden för hyresbostäder kan motverkas? 96 Statsrådet (MP): Tack, , för att du lyfter en väldigt angelägen fråga! Detta är ett stort problem. Jag vill först slå fast att detta inte på något sätt är lagligt. Jag rekommenderar alla som har kommit i kontakt med svarthandel när det gäller bostadskontrakt att kontakta de rättsvårdande myndigheterna. Det här är ett problem som bland annat bygger på att vi har för få bostäder på marknaden. Det visar också på desperationen hos dem som söker bostad. Därför har regeringen satsat väldigt mycket på att jobba vidare med de regelförenklingar som den gamla regeringen påbörjade men också på att se till att det byggs mer totalt sett. Vi har också tillsatt en utredning för att stärka hyresgästers ställning vid till exempel andrahandsuthyrning. Jag tror att det är viktigt att den frågan får en grundlig genomlysning. Det ska säkerställas genom att en av dina kollegor här i , , går igenom det grundligt. 97 (C): Tack, statsrådet, för svaret även om det inte var ett svar på frågan jag ställde! Men jag försöker igen. På sakens andra sida har vi expansiva företag som inte längre vill etablera sig och anställa personer eftersom bostadsbristen gör att de personerna inte kan flytta dit där jobben finns. i svaren har vi hört talas om subventioner. Jag ställer frågan igen, fast ur ett annat perspektiv. På vilket sätt skulle en reformerad och friare hyressättning kunna medverka till att fler hyresrätter byggs där de efterfrågas och att svarthandeln försvinner? 98 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan, även om den är som Jeopardy!-svaren! Du ger ju ett svar på en fråga som inte har ställts. Det handlar i grunden om att det är en ingång som har. Den är väl känd. Jag anar att ni kommer att ta med den in i de bostadspolitiska samtalen, och där kommer vi naturligtvis att ha den i en av vågskålarna när det handlar om att göra det snabbare, enklare och billigare att få fram fler bostäder. Skånska kommuners fordringar på 99 BORIANA (M): På grund av flyktingkrisen har de skånska kommunerna tagit emot betydligt fler ensamkommande ungdomar och barn än det som har varit avtalat. De skånska kommunerna har fordringar på på ca . Det är pengar som ingen vet när de kommer att få. Min enkla och konkreta fråga till justitie- och migrationsminister är: När kommer de skånska kommunerna att få sina pengar? 100 Justitie- och migrationsminister (S): Det enkla svaret är: så fort som möjligt. Vi har dessutom gett i uppdrag att se över ersättningssystemen. Vad vi nu talar om är återkrav för pengar som kommunerna ligger ute med. Det är inte rimligt, tycker jag, att kommunsektorn ska agera bank åt staten, som är fallet i det här läget. Det här systemet uppkom en gång när vi hade ett mycket mindre mottagande. Det är klart att då är inte problemen lika stora, och det handlar inte om så pass stora belopp. Men när vi har ett så pass stort mottagande blir det stora belopp. Så fort som möjligt ska pengarna betalas ut – det är självklart. Man har också, som sagt, ett uppdrag att se över hur det här ska fungera . Det är en punkt på en av de listor som Kommuner och Landsting har gått in med till regeringen. Detta måste man försöka lösa. Jag träffade faktiskt SKL:s ledning för att diskutera bland annat de frågorna. Sedan är det inte bara de skånska kommunerna som ligger ute med pengar – även om det är ett bekymmer för oss båda. Det är fler kommuner i hela landet som gör det. 101 BORIANA (M): Tack så mycket för svaret! Det låter bra att det ska ske så fort som möjligt. Men jag önskar att migrationsministern ännu mer kunde sätta sig in i de skånska kommunernas och de övriga kommunernas bekymmer. är mycket pengar. Det riskerar andra verksamheter. Därför vill jag upprepa min fråga. Skulle inte ministern kunna peka på ett datum som kommunerna kan sikta på när de väntar på återbäringen? 102 Justitie- och migrationsminister (S): Det skulle jag förstås kunna göra, men då skulle jag ägna mig åt ministerstyre. Då skulle säkert någon i kammaren lämnat in en KU-anmälan mot mig. Detta kan jag alltså inte göra. Det är faktiskt myndigheten som hanterar den frågan. Det måste jag respektera. Skånska kommuner och andra kommuner i landet ligger ute med mycket pengar. Bland annat därför gick regeringen in med nästan till kommunsektorn för att underlätta kommunernas situation och för att kunna klara det här läget. Förutsättningarna för den svenska besöksnäringen 103 (S): Det går bra för svensk turism. Det märks inte minst i sportlovstider i Åre, där jag bor. När jag lämnade byn i går sken solen. Snön var gnistrande vit. Och skidåkningen var absolut fantastisk. Besöksnäringen sysselsätter människor från till . Tittar man på siffror från kan man se att momsen på utländska besökares konsumtion i uppgick till . Det är en ökning med . Det finns förutsättningar att bygga starkare som turistland. Det är därför viktigt att man på politiskt håll arbetar med att skapa dessa förutsättningar. Min fråga till närings- och innovationsminister är: På vilket sätt arbetar regeringen för att skapa förutsättningar för att turist- och besöksnäringen ska växa och skapa fler arbetstillfällen? 104 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för frågan. När man ser bilderna från Åre med solen och snön blir man väldigt sugen på att komma dit. Jag förstår därför att så många turister faktiskt kommer till och upplever det fantastiska som vi har att erbjuda. Det är faktiskt roligt att se statistiken över besöksnäringens utveckling just . Det går verkligen otroligt bra. Den går mycket bättre än i som helhet. får också fler hotellnätter bland utländska turister som skapar många drivkrafter i vår ekonomi, både i restaurangnäringen och i hotellnäringen och även i den övriga besöksnäringen. Det som vi har gjort är en riktad satsning på mer till Visit för att öka marknadsföringen av . Det börjar vi märka . Vi har riktat in oss till exempel på den kinesiska marknaden, och det är den marknad som faktiskt växer snabbast . Det har skett en ökning med av kinesiska turister som kommer till . 105 (S): Jag tackar näringsministern för svaret. Jag är mycket glad för att just besöksnäringen finns som en viktig komponent i regeringens exportstrategi. Vi ser att den största relativa tillväxten kommer från nya marknader som och , och vi vet att ökat resande hänger ihop med detta. Kan näringsministern säga någonting mer om hur just besöksnäringen ingår i regeringens exportstrategi och vad som görs? 106 Närings- och innovationsminister (S): Ja, det kan jag göra. Vi har faktiskt medvetet valt att lyfta in besöksnäringen i exportstrategin. Jag tror inte att folk vanligtvis tänker på att besöksnäringen är en exportindustri. Men den påverkar vår ekonomi på samma sätt som exporten, och den lyfter svensk ekonomi mycket bra . Vid sidan av dessa marknadsföringsinsatser jobbar vi med direktlinjer för att få fler turister att komma hit. Men vi jobbar också målmedvetet för att anpassa och lyfta fram fler destinationer i , så att de är destinationsmogna för att ta emot turister på ett bra sätt. Detta fortsätter vi gärna att jobba med, . 107 TREDJE VICE TALMANNEN: Klockan har passerat 15.00. Den nya ordningen ger oss utrymme att ge alla ledamöter som har anmält sig till debatten möjlighet att ställa frågor. Ytterligare talare får ett inlägg var för att alla ska hinna ställa sina frågor. 108 (M): Jag ska ställa en fråga till bostadsminister . gjorde ett tillkännagivande till regeringen där man sa att riktvärdena för trafikbuller vid fasad skulle höjas, detta för att möjliggöra fler bostäder och byggnation vid kollektivtrafikhållplatser med mera, något som är avgörande med tanke på den akuta bostadssituation som befinner sig i. Bostadsministern har också fått ganska hård kritik från den egna regeringen för sin passivitet och sin frånvaro från den bostadspolitiska debatten. Med detta som bakgrund önskar jag ställa en fråga. När tänker bostadsministern se till att följa beslut vad gäller buller? Det är nämligen tid för bostadsministern att sätta spaden i jorden och sluta köra huvudet i sanden när det gäller bostadsutmaningen för . 109 Statsrådet (MP): Det var roligt, . Regeringen gav i uppdrag till att följa upp och beskriva effekterna av bestämmelserna i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Det är en förordning som min regering beslutade om förra året. Det är en bullerförordning som har mött positiv respons från branschen, som tycker att man nu faktiskt kan bygga även mindre lägenheter i bullerstörda områden där man tidigare bara kunde bygga större lägenheter, med politik. Det var som satt i regeringen under den förra mandatperioden, och det var som inte gjorde någonting åt denna bullersituation. Därför var det första som vi gjorde att ta emot remissvar från många olika expertmyndigheter och sätta denna förordning på plats. Bekämpande av hot och hat på nätet 110 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Hot och hat på internet har växt , i synnerhet på sociala medier. Dessa hot och detta hat har också en tendens att ibland rikta sig mot de svagaste grupperna i vårt samhälle och som kan vara mycket utsatta i olika positioner. I har regeringen kommit överens med Facebook, Twitter och Google om att inlägg som innehåller hot eller hat ska raderas för att sociala medier inte ska bli en för hat och hot och för extremhögern på nätet. Facebook anställer nu så kallade task forces för att hantera detta problem. Tysk lagstiftning ska vara grunden för vad som ska raderas. Min fråga till statsrådet är: Vad anser statsrådet att behöver göra för att komma åt hot och hat på nätet? 111 Justitie- och migrationsminister (S): Detta är en fråga som är högprioriterad för regeringen, alltså att försöka se till att städa bland allt detta hat och elände som finns på nätet. Det kan drabba vem som helst av oss, men kvinnor är särskilt utsatta för detta. Jag följer noga diskussionerna också i . Men för sedan fick jag ta emot en utredning om hur man skulle kunna förbättra bekämpandet av denna typ av hot och hat i . Vi bereder hennes förslag vidare och är beredda att gå till med det så fort som möjligt. Förhoppningsvis ska vi klara att göra det under detta år. Ett av förslagen är att den så kallade BBS-lagen förändras så att den också omfattar olaga hot och olaga integritetsintrång. Det innebär att man kommer att bli tvingad att ta bort denna typ av inlägg. 112 (M): Jag är väl medveten om att statsrådet inte är ansvarig för polisen. Men många medborgare är oroade över att polisen inte räcker till för sina uppgifter. Då talar jag inte minst om mängdbrott. fattade denna kammare beslut om att skicka ett uppdrag till regeringen om att införa en särskild brottsrubricering när det gäller inbrott i bostäder. Min fråga är: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att efterkomma kammarens beställning? 113 Justitie- och migrationsminister (S): Precis som inledningsvis sa är det inte jag som ansvarar för polisen, utan det är inrikesministern som gör det. Därmed är det också hans uppdrag att redovisa vilka initiativ som han har tagit med anledning av detta tillkännagivande. Jag uppmanar därför att ta chansen att upprepa frågan när är på plats i kammaren. Regelförenklingar för ökat bostadsbyggande för ungdomar 114 HANS (M): Den akuta flyktingströmmen till skapar också bostadsproblem. har signalerat att regeringen måste gå vidare och på ett rättssäkert sätt medge tidsbegränsade undantag från delar av . Minister har aviserat att vissa undantag kan göras, att anpassningar ska medges när det gäller tekniska egenskapskrav för tillfälliga anläggningsboenden och att det också finns anledning att gå vidare med regelförenklingsarbetet. Det finns många människor i som väntar på en bostad. Många av dem är ungdomar. De behöver sin första bostad. Jag skulle vilja ställa följande fråga till ministern: ministern och regeringen redo att göra permanenta undantag i detaljplaner, regler och byggnormer för ungdomsbostäder på samma sätt som för asylboenden? Om han inte är det, vad är det som hindrar? 115 Statsrådet (MP): Tack för en väldigt viktig fråga i det här sammanhanget, ! Först och främst måste vi klargöra en sak. När moderat efter moderat ställer sig i talarstolen och talar sig varm för regelförändringar uppstår ju frågan varför de satt i regeringen inte gjorde särskilt mycket när det gäller regelförenklingsarbetet, förutom på marginalen. Det var lågt hängande frukter. I många fall tyckte vi att det var bra, och i vissa andra fall var det dåligt. Vi har dock de regler vi har . Med befintliga regler bygger, om vi tar liknande kommuner i som exempel, fyra gånger så mycket per capita som exempelvis – med samma regelverk, samma detaljplanekrav och samma monopol på planerna. Det är någonting som måste få även att tänka efter och fråga sig: Det kanske inte är där problemet ligger? Låglönejobb och den svenska modellen 116 (S): Jag har en fråga till näringsministern angående hoten mot den svenska modellen och de lönesänkarkrav de borgerliga partierna nu har börjat driva. Vi socialdemokrater gör ofta arbetsplatsbesök, särskilt i våra valkretsar. Vi från besökte Pani Mekaniska på landsbygden utanför . Det är en engagerad, kunnig småföretagare som gör stora metallprocesser. Han var arg dels på att stora företag utnyttjar små företag som banker genom att inte betala för utfört jobb, dels på angreppen på den svenska modellen. Han ville inte på några villkor se att staten skulle sänka löner för nyanlända, för han var orolig över den oro det skulle medföra i form av konkurrens mellan arbetarna på arbetsplatsen när man påbörjar en låglönespiral. Kan ministern lugna denna småföretagare på den skaraborgska landsbygden? 117 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för frågan. Jag träffar väldigt många företagare, inte minst inom exportsektorn i . De vittnar enhälligt om att de tycker att den svenska arbetsmarknadsmodellen är väldigt bra. De har ansvarstagande parter på andra sidan bordet. Det är tuffa förhandlingar inför avtalsrörelsen, men när man har tagit varandra i hand vet man vad som gäller. Jämför det med den situation vi har i ! Det är vilda strejker och företagsledare som har en liten väska med sig på kontoret, för de vet inte hur de ska hantera situationen om de tvingas göra neddragningar. Den svenska modellen är väldigt stark ur ett konkurrensperspektiv. Men det handlar inte bara om konkurrensfrågor utan också om hur vi håller ihop ett samhälle.