prot · H309113 · 2016-05-27 00:00:00 — Därför tror jag att det är viktigt att vi har en dialog med aktörerna, vilket vi har, och det är jag glad för. Men vi försöker också se till att man får en ännu lättare resa med att kunna sprida sina tjänster och sina produkter över hela världen. Därför tog vi initiativ till en delegation med fintechbolag till , och den var mycket lyckosam. Det blev ekonomiska kontakter, och det märktes att det fanns stort intresse för lösningarna på en global arena. Det är också bra att detta ger en diversifierad marknad, där man har flera aktörer att vända sig till och det blir en mindre koncentration till de traditionella, stora bankerna, vilket är bra för konsumenten, eftersom det helt enkelt ger större valfrihet. Självklart måste vi se till att lagstiftning och regelverk hänger med i den digitala utvecklingen och är anpassade för de nya aktörerna. Det ska inte vara alltför höga trösklar att ge sig in på en ny marknad, utan det ska finnas möjligheter. Där är PSD2 ett viktigt steg framåt. Jag är väldigt glad över att EU nu kan enas om de gemensamma reglerna. är det viktigt att länderna gör detta samordnat, att man inte har helt olika tidsplaner. Vi vill till exempel att gränsöverskridande handel ska öka och att man ska kunna använda sig av finansiella tjänster över landgränserna. Då skapas det såklart problem om vissa länder inför PSD2 medan andra ligger kvar i det gamla regelverket, PSD1. Vi har kommit överens om på EU-nivå att vi ska genomföra lagstiftningen . I har vi verkat proaktivt genom att tillsätta en utredning, till och med innan direktivet var färdigt. Så till hanteringen av regelverken . Utredningen kommer i närtid – det handlar . Då kommer man också att få ganska stor tydlighet kring hur regelförändringarna kommer att se ut. Det ger också större möjligheter att föra en dialog med aktörerna i branschen, både med dem som är tredjepartsbetaltjänstleverantörer, till exempel nya aktörer som kommer in på marknaden, men också med de befintliga, som bankerna. Det ger också möjligheter att föra en dialog med myndigheten, till exempel , och höra hur de ser på förslagen och ser som är . När utredningen lägger fram sina förslag kommer situationen att klarna, och vi kommer att ha ett bättre underlag för att fundera över hur vi kan gå vidare i närtid men också hur vi kan se till att regelverken anpassas så att vi möjliggör och skapar bättre förutsättningar för nya tekniska och mentala lösningar på den finansiella marknaden. Jag tror att vi bara har sett början där och kommer att se många spännande lösningar som kommer att utvecklas framöver. Jag är väldigt glad över att kunna göra vad jag kan för att underlätta det. 25 (L): När det sker sådana här förändringar i stora delar av vårt samhälle, kopplat till just digitaliseringen, är det lätt att de aktörer som redan är etablerade stretar emot. Man kan tycka att de borde ha lärt sig av alla omgångar i historien, från Spinning och framåt, där man ser att det kanske är bättre att snabbt anpassa sig. Jag har dock lite hopp om det svenska bankväsendet. tycker jag att man har börjat ta detta på allvar. Man har börjat investera ganska mycket i den här typen av nya bolag. Men man har nog en mycket lång resa. Det är mycket teknik inom bankvärlden som är mycket gammal. Det är svårt att få tag på programmerare, därför att detta var någonting som programmerades . Därför är det viktigt att dessa nya aktörer inte stängs ute från detta. Från har det, åtminstone enligt medierna, varit många mycket negativa signaler kring bland annat detta direktiv, PSD2. I någon artikel har detta direktiv likställts med phishing. Det är minst sagt en ganska bisarr jämförelse. Jag förstår att man inte tycker att det är superkul att andra aktörer kan jobba med detta så att man konkurrensutsätts hårt. Men sådant är livet i en marknadsekonomi. Då får man anpassa sig. Vi har en viktig period för att se till att , om det finns några banker som vill sätta käppar i hjulen för dessa nya bolag och om det är otydligt vem som ska agera mot detta, har möjlighet att agera. säger att de inte riktigt har mandat att gå in. Detta måste tydliggöras. Jag hoppas att det sker snabbt när utredningen kommer och att du och regeringen tar tag i den frågan snabbt. Dessa bolag som växer upp är naturligtvis sköra. De har inte de resurser som bankerna har. De kan inte vänta på att få fler kunder. De är nära att inte kunna ta in mer kapital, inte få mer pengar och inte kunna fortsätta sin verksamhet, även om de haft en mycket positiv tillväxt och många av dem fungerar bra. Då är det jätteviktigt att få uppbackning från lagstiftaren, naturligtvis, men också från regeringen, så att de har detta stöd. Det handlar inte om att man ska gynna dessa företag särskilt utan om att alla måste följa reglerna – bankerna och dessa nya bolag. Så fort denna utredning presenteras – det är inte kvar – hoppas jag att du tar tag i denna specifika fråga och ser till att får ett tydligt mandat att agera i denna fråga. 26 Statsrådet (MP): Jag är mycket glad över att ligger långt fram när det gäller att ta in ny teknik och använda sig av den. Det ser vi inte minst på finansmarknaden, där faktiskt är unikt globalt sett. Vi har kommit väldigt mycket längre än många andra länder när det gäller digitaliseringen av vår ekonomi. Vi har ett stort teknikgenomslag. Vi är ett folk av early adopters, som man brukar säga, det vill säga att vi är snabba på att ta till oss nya tekniska lösningar och börja använda dem i vår vardag. Det är klart att det också öppnar upp för nya tekniska lösningar och nya aktörer på dessa marknader. Det har till och med gått så snabbt att kontanthanteringen börjar minska i en sådan takt att det blir svårt att förse hela landet med kontanter på det sätt som många aktörer skulle vilja. har vi snarare problemet att vi ska se till att människor kan använda kontanter i sin vardag. Det är klart att det är någonting som vi behöver försöka lösa i samverkan mellan branschen och politiken. Vi måste också ha en förståelse för att en del människor tycker att det är besvärligt att lära sig nya tekniska lösningar. Det kan helt enkelt finnas hinder som gör att de har svårt att göra det. Det måste vi också ha respekt för. Det är viktigt att poängtera att denna utveckling i grunden är mycket positiv. Den skapar helt nya möjligheter för oss som konsumenter. Jag kan säga att jag personligen inte kan se hur min vardag skulle ha gått ihop om jag inte hade haft möjlighet att använda mobiltelefon och datorer för att sköta min ekonomi. Jag tror att många känner igen sig i denna situation. Jag hoppas att ska fortsätta att vara i framkant. Vi ska ligga längst fram i fråga om detta. Jag är övertygad om att digitaliseringen kommer att stöpa om hela vårt samhälle på global nivå. Och de som ligger längst fram med att utveckla nya produkter och tjänster är också de som kommer att få de största vinsterna av denna utveckling. Jag är mycket glad över att vi har otroligt framstående svenska företag som verkligen leder den tekniska utvecklingen och som också klarar av att genomföra den i praktiken och vinna marknadsandelar på en global arena. Det är stora aktörer som redan nu börjar producera och sälja sina tjänster på en världsmarknad. Från regeringens sida vill vi verkligen göra allt vi kan för att göra det ännu lättare att ta steget från innovation till att lansera på en svensk marknad för att sedan ta steget fullt ut och bli en global aktör. Jag hoppas att det finns ett intresse inte bara från politiken utan också från andra marknadsaktörer och att man ser med nyfikenhet på denna utveckling. Jag skulle önska att man såg detta som en möjlighet till samverkan snarare än att man försöker att skydda sina ibland kanske föråldrade marknadsmodeller och föråldrade lösningar. Jag tror att det är bättre att välkomna nya tekniska lösningar och försöka se hur man kan verka tillsammans för att skapa bättre förutsättningar för till exempel konsumenterna. Det har jag också varit tydlig med när jag har haft samtal med aktörerna. Vi har en tät dialog med de myndigheter som är ansvariga för finansmarknaden, bland annat , och jag har poängterat just att vi inte i onödan ska lägga hinder i vägen för nya och digitala lösningar. Det är viktigt att vi faktiskt ser till att skapa regelverk och system som gör det möjligt att hitta nya tekniska och företagsmässiga lösningar på gamla problem. Detta är alltså en fråga som vi redan har engagerat oss mycket i och som vi kommer att fortsätta att engagera oss i. Vi har också tittat på de nya aspekter som är på väg att komma in ganska mycket. Vi har i denna diskussion talat lite grann om delningsekonomi och att det är en sektor som växer, även på finansmarknaderna. I fråga om detta har vi tillsatt en utredning som jobbar under hela detta år och fram med just delningsekonomi och vilka förutsättningar som behövs för att den ska kunna utvecklas. Behöver vi se över regelverken och lagstiftningen för att man ska kunna använda sig av delningstjänster i stället för att till exempel äga? Det kommer att påverka även den finansiella sektorn. Vi har också en intressant utveckling i med kapitalmarknadsunionen, där man försöker riva ned barriärer mellan länder och försöker ha gemensamma regelverk. Det tror jag också är en mycket bra förutsättning för att skapa större möjligheter för svenska aktörer att exportera sina tjänster. 27 (L): Jag tackar för detta och instämmer i att vi har en enorm möjlighet här, inte bara just för att, som Per säger, världen stöps om nu i fråga om digitaliseringen utan för att vi inom så många olika områden – näringslivsområden och andra – ligger mycket långt fram. Vi har många framgångsrika företag inom musikområdet, inom fintech och andra sorters startups inom spelvärlden, för att räkna upp några. Några av dem har möjlighet att bli de nya riktigt stora bolagen, liksom dem som vi känner i det här landet. Dessa nya företag har kanske möjlighet att bli ännu större eftersom de kanske blir helt globala på ganska . De blir plattformar som dominerar en bransch över hela världen. Dessa möjligheter är svindlande när man tänker på dem. Vi har, som sagt, en mycket bra chans. Då är det jätteviktigt att vi från politiken, och naturligtvis från näringslivet och från andra delar av samhället, backar upp denna utveckling utan att gynna någon särskild part eller driva utvecklingen i någon särskild riktning. Men vi måste, inte minst, plocka bort hinder när sådana uppstår. Det kan handla om de appar och tjänster som ger privatpersoner tillgång till sina bankuppgifter på ett bra och pedagogiskt sätt, så att de ser hur mycket de har till fredagsbion. Om de aktörer som arbetar med detta hindras av de etablerade aktörerna kan de snubbla . Konkurrenterna finns i andra delar av världen, till exempel i , som just inom detta område är vår främsta konkurrent här i . sliter i dessa bolag och gynnar sina egna på olika sätt. Det gäller därför att regeringen verkligen står upp här och ger positiva signaler. Jag hoppas se agerande också framöver. 28 Statsrådet (MP): Jag vill tacka för interpellationen och för engagemanget i denna fråga och denna sektor. Det är välkommet. Jag hoppas att det är en uppfattning som vi kan dela brett i politiken att vi måste försöka samverka och hitta gemensamma lösningar för hur vi kan skapa bättre förutsättningar för dessa företag. Det handlar såklart om, som det ofta gör när det gäller nya företag, många olika faktorer. Det handlar om regelverk och lagar och att man får tillgång till exempelvis information på det finansiella området. Det jobbar vi med. Det handlar också om sådana saker som tillgång till kapital för att man ska kunna utveckla sin verksamhet. Vi har hört andra aktörer som har talat om bostadsmarknaden. Där jobbar vi stenhårt för att försöka se till att vi får fler bostäder, så att det inte blir en flaskhals. Skattesystemet är också någonting som vi försöker utvärdera för att se om vi kan hitta nya och bättre lösningar som passar för dessa aktörer. Från regeringens sida finns det ingen tvekan om att vi ser den utveckling som pågår i och i , där det kommer otroligt många nya och spännande företag som verkligen kan driva svenskt näringsliv och svensk ekonomi framåt, som en stor möjlighet som vi måste ta till vara. Vi är väldigt inriktade på att backa upp den här branschen så mycket vi bara kan. Vi ska skapa goda så möjligheter som förutsättningarna tillåter för att man ska fortsätta leda den tekniska utvecklingen och leverera dessa tjänster på en global marknad. Jag är inriktad på att dels fortsätta ha en väldigt tät dialog med branschen – och självklart, som alltid, med myndigheten så att den också är på banan – dels fortsätta verka internationellt för att sätta och på kartan. Jag tycker nämligen att vi har en enorm möjlighet här som är för bra för att inte tas till vara. Vi står alltså i allra högsta grad upp för den här sektorn och för de nya innovationerna och lösningarna. Vi ser detta som en enormt stor och bra möjlighet för . Min förhoppning är som sagt att vi kan göra det i bred samverkan i riksdag. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:602 om regeringens bostadsprioritering 29 Statsrådet (MP): Det är inte första gången jag står här i kammaren, men det är första gången på ett tag. Det känns väldigt trevligt att vara tillbaka. har frågat mig vilka skäl som ligger till grund för fördelningen av medel för att bygga bostäder till nyanlända respektive till resten av det svenska folket, med anledning av att regeringen tillskjuter i statligt stöd till kommunerna för ökat bostadsbyggande och därmed gör ytterligare en satsning för att stödja byggandet. Låt mig först säga att vi i inte har ett system som tillåter byggande för en viss grupp människor i det allmänna bostadsbeståndet. Att av stödet skulle vara avsett enbart för byggandet av bostäder för nyanlända är alltså en missuppfattning. Stödet går till alla bostäder som påbörjats , och storleken på stödet till respektive kommun beror alltså på hur många bostäder som påbörjats . En del kommuner tar och har tagit emot ett stort antal nyanlända, vilket innebär ett ytterligare ökat tryck på bostadsmarknaden och naturligtvis ökade kostnader för kommunerna – åtminstone inledningsvis. Därför är stödet konstruerat i två delar. De bostäder som påbörjats och som motsvaras av ett bostadsbehov hos de nyanlända får stöd ur den pott som utgör av totalsumman. Resterande bostäder får stöd ur den andra potten, som alltså är . Tanken är att stödet ska vara något högre per bostadsenhet om det är taget ur 60-procentspotten. Detta innebär dock inte att av stödet går till bostäder som är riktade till nyanlända. Det kommer inte att kontrolleras vilka som bor i bostäderna, utan stödet kan ses som en kompensation till de kommuner som står inför ökade utmaningar i och med att det finns ett stort behov av bostäder – ett behov som ökat ytterligare i takt med att det har kommit många nyanlända till . 30 (SD): Tack så mycket för det svar du levererar, , och välkommen till som ny bostadsminister! Min fråga har du besvarat till viss del, kan jag tycka. Låt mig upprepa det regeringen svarar: De bostäder som motsvarar ett bostadsbehov hos de nyanlända får stöd ur den pott som utgör av den totala summan. Det talas alltså om de bostäder som motsvarar ett bostadsbehov hos de nyanlända i dessa kommuner, och det kan inte tolkas på så många andra sätt än att fokus är att se till att de nyanlända får en möjlighet till bostäder. Det är ju de kommunerna som i första hand prioriteras. Ta till exempel , vilket är det län jag själv kommer ifrån och representerar. Där har vi per capita tagit emot den största andelen nyanlända till . Vi har också den högsta arbetslösheten. Är det då från regeringens sida rätt prioritering i bostadspolitiken att detta län är det som i första hand ska ta del av pengarna? Det är någonting som i alla fall jag ifrågasätter. Behovet är såklart störst i storstadsregionerna, där det finns möjlighet att få ett jobb. Studenter har svårt att studera eftersom det inte finns bostäder i de storstadsregioner där många universitet ligger. Företag har problem att rekrytera. Ungdomar som vill flytta hemifrån och familjer som är i behov av större boende – det är de personerna, i storstadsregionerna, som vi tror att man kanske i första hand ska sikta in sin bostadspolitik på. Det handlar om att de människorna, inte bara svenskar som är i behov av en bostad för att kunna ta ett jobb utan även nyanlända, ska kunna få ett jobb. I stället ska vi alltså enligt regeringen prioritera att de kommuner som tar emot flest – kanske på grund av att det finns lediga bostäder där – ska vara de som i första hand och i störst omfattning ska få ta del av stödet. Det är en bostadspolitik ifrågasätter. När regeringen nu äntligen kommer med någon form av politik på bostadsområdet är svaret alltså att av det subventionerade bostadsstödet för byggande i första hand ska gå till de kommuner som har tagit emot nyanlända, för att möta behovet hos de nyanlända. Man kan inte tolka det på något annat sätt när man läser den skrivelse regeringen har lagt fram. 31 (MP): Även jag vill passa på att välkomna hit som ny bostadsminister och även partikollega till mig. Det ska bli spännande. står inför en av de absolut största utmaningar vi har haft på väldigt . Vi har stor bostadsbrist bland nästan alla kategorier. Vi har 300 000 unga som står utanför bostadsmarknaden, vi har många äldre som vill flytta till lägenhet och vi har barnfamiljer som vill flytta in i radhus. Jag kan glädjande nog konstatera att regeringen har tagit utmaningen på allvar. Jag gillar utmaningar, och jag hoppas att även gör det så att vi tillsammans kan jobba vidare med detta. Regeringen har lagt fram förslag om investeringsstöd. Vi lägger pengar på energirenovering och upprustning av det befintliga bostadsbeståndet. Vi lägger pengar på äldrebostäder så att de äldre har möjlighet att flytta till bostäder de efterfrågar. Vi lägger pengar på marksanering för att möjliggöra ytterligare mark för nya bostäder. Sedan kommer vi till det interpellanten har valt att fråga om, nämligen kommunbonusen. Alla kommuner har ett lagstiftat ansvar som kallas bostadsförsörjningsansvar. Bostadsförsörjningsansvaret måste kommunerna leva upp till, och det innebär att en kommun ska möjliggöra bostäder för dem som vill bo i kommunen. Med den stora utmaning står inför har även många kommuner fått en ännu större utmaning, och kommuner som växer – och vill växa – behöver mer stöd. Det är så jag har sett att regeringen har valt att göra prioriteringen. Den första frågan jag tänker ställa till är om inte han också tycker att kommunerna absolut har rätt till stöd. När de har ett bostadsförsörjningsansvar som staten har valt att lägga på dem, ska de då inte också ha rätt till statligt stöd när vi nu står inför den stora utmaning vi gemensamt ska klara av? 32 Statsrådet (MP): Jag tackar både och . Jag måste säga att man nog inte ska ta det här jobbet om man är rädd för utmaningar. Det innebär en hel del utmaningar. har stora utmaningar på bostadsområdet, och jag går in med föresatsen att vi ska klara av dem. Men jag tänker också att olika aktörer i , såväl i riksdag och regering som i näringslivet och i kommunerna, behöver dra åt samma håll. Jag skulle vilja att även försökte dra åt samma håll som vi andra i detta avseende. Jag tycker kanske inte att har en bra ansats om han är motståndare till att de nyanlända i får bra stöd för att få en bostad. Jag tror att det är viktigt att , som har tagit ett stort ansvar, också får ett stöd för att se till att människorna som finns i kan bo någonstans och ha hyggliga bostäder. Det är det vi vill bidra till från regeringens sida. Det är dock inte så att stödet går till de kommuner som tar emot mest nyanlända, utan det är de som bygger mest och har många nyanlända som kommer att få stödet. Det är en viktig skillnad. Det här handlar om ett stöd för att bygga mer och se till att människor har bostäder. Därför står det inte i motsats till vad som gäller andra människor än nyanlända. Det är ett stöd även för unga människor som behöver en bostad. Regeringens bostadspolitik börjar nu bli ganska omfattande, även på det ekonomiska området, till skillnad från den förra regeringens. 33 (SD): Tack så mycket för ditt svar, ! säger att borde dra åt samma håll för att lösa bostadsproblematiken i . Jag kan tycka att det är lite ironiskt sagt när regeringen väljer att inte bjuda in till de bostadspolitiska samtal som man för med oppositionen och . På vilket sätt ska vi då kunna bidra till det? Javisst, vi kan föra samtal på andra arenor, som i kammaren här, men det är väl i de bostadspolitiska samtalen som vi ska kunna komma överens över blockgränsen. Annars blir det lite svårt. Detta att dra åt samma håll, herr talman, känns inte riktigt ärligt från sida. Frågan är om han har det stora intresset av att faktiskt få saker och ting i politiken att gå åt samma håll här i . Vi kan konstatera att framförhållningen inom bostadspolitiken från regeringens sida är i princip noll. Vi har haft en extremt hög invandring under ett flertal år, men framför allt , och man har skapat den situation som vi har . Det tar att bygga en bostad, i storstadsregionerna. Det här är ingenting som man löser snabbt. Sedan införde ni en lag som innebär att ni tvingar kommunerna att ta emot nyanlända, som kommunerna har bostadsförsörjningsansvar. Ni menar att subventionerna på skulle vara någon form av stöd för det. Men det är inte speciellt mycket stöd när vi pratar om att snabbt få fram nya bostäder. Modulbostäder är kanske den lösning som måste till i en situation som blir så akut som , då vi tog emot 162 000 asylsökande. Och vi vet att modulbostäder inte är billiga. Det här är alltså den kompensation som regeringen ger i det här läget. Vi har stora problem med bostadsbristen. Studenter blir tyvärr tvungna att avstå studier eller att välja en annan inriktning för att få en möjlighet att studera. Det gäller framför allt de som bor i glesbygden och som inte har möjlighet att ta sig in till storstäderna för att studera, medan de som redan bor i storstadsregionerna har möjlighet att bo hemma och studera . Det här är något som slår hårt mot de mindre kommunerna ute i landet som inte har möjlighet att få sina ungdomar att studera – studenter som kanske i högsta grad skulle kunna komma tillbaka till de mindre kommunerna och bidra med den kompetens som företagen behöver och få hela att leva. Jag kan lyfta upp väldigt många problem som har orsakats av invandringen. Men allting kan sammanfattas med att regeringen helt saknar framförhållning i bostadspolitiken. Den lösning man har är alltså subventionen på 1,85 miljarder. Det är inte en ansvarsfull regering, tycker jag. Jag hoppas att man framöver kan börja titta på en mer total form av invandringsstopp för att kunna vända den bostadskris vi har i och att man i högre grad koncentrerar sig på att få de människor som har fått avslag på sina asylansökningar att flytta hem. 34 (MP): Tack, , för att du vill anta den utmaning vi står inför! Det är fantastiskt att så många människor väljer att komma till och att de faktiskt lyckas att ta sig hela vägen hit. För många av dem har det inte varit en lätt resa. ska vi tillsammans se till att de får någonstans att bo. Kommunbonusen är ju riktad till de kommuner som vill bygga permanenta bostäder, vilket jag tycker är viktigt att poängtera. pratar om att alla aktörer behöver dra åt samma håll. Vad ser bostadsministern att han kommer att behöva göra först? Vad är det första steget för att vi ska göra ännu mer? Regeringen har gjort mycket, men vi behöver göra mer. Det har bostadsministern själv sagt. Vad är det första steget? Vad kommer du att göra? 35 Statsrådet (MP):