prot · H40940 · 2016-12-06 00:00:00 — Är det så att man inte ställer sig bakom uppfattningen att det sker en klimatförändring som vi kanske också borde göra någonting åt? Är det så att man inte tycker att vi borde fasa ut fossilkällor och den fossila energin i dess helhet? Men om det nu är så att de facto erkänner klimatförändringarna, vad avser man i så fall att göra för att fasa ut den fossila energin på transportsidan? Det är mina frågor till . 16 (SD) replik: Jag tackar för frågorna. Jag tror inte att man ska fästa jättestor vikt vid att det eventuellt kan vara språkliga fel som följer med eller att det finns vissa tecken i texten efter att man har skickat olika delar emellan sig. Det förändrar inte i sak de politiska förslag eller visioner som vi har och som även återges i budgetdokumentet. Det som har varit inriktade på och som är en grundläggande princip för oss är att göra oberoende av fossila bränslen. Vi ska minska vårt oljeberoende. En elektrifiering är ett väldigt intressant steg i och med att vi har en kraftsektor som uteslutande är fossilfri. Vi har egentligen det system som alla andra länder runt om i världen strävar efter att få. Det som man får ha i beaktande vid utformningen av politik för hur man ska uppfylla långsiktiga visioner är att har gått från att vara ett land med kanske 80 procents fossil energitillförsel till att bara få ungefär en tredjedel av sitt energibehov tillgodosett genom sådan. Gör man en komparativ jämförelse på global nivå med andra länder ser man att det inte har hänt någonting där. Man hade 80–85 procents fossilberoende , och det är fortfarande samma nivå. Ska man lösa den typen av utmaningar vi står inför är den globala aspekten jätteviktig. Ska vi i driva på för att ta bort de sista , försöka se till att ta bort varenda litet utsläpp som sker här och gå före? Gått före har vi för övrigt redan gjort, utan att det påverkat över huvud taget. Det skulle få katastrofala effekter för konkurrenskraften i om vi skulle ålägga den svenska industrin olika skattepålagor och styrmedel för att uppnå detta. Om vi ska börja flytta produktion från till andra länder där man har mycket lägre krav än vad som är fallet i kommer det tvärtom förmodligen att leda till koldioxidläckage och ökade globala utsläpp. Jag tycker att det är viktigt att man har med sig det globala perspektivet, vilket saknar. 17 (C) replik: Då vill jag tipsa om att läsa de rapporter som kommit ganska , bland annat från en av AP-fonderna, om att de svenska företagen vill ha tuffare miljökrav, då de anser att det gör dem ännu konkurrenskraftigare internationellt. Det är snarare så att vi riskerar att få en annan typ av utveckling om vi inte följer vad företagen önskar, för det är de själva som vill ha tuffare krav. svarar bara lite grann på frågan om transportsektorn. Han säger att elektrifiering vore trevligt. Ja, det håller jag med om. Problemet är ju bara att den inte sker i tillräckligt stor utsträckning. av alla bilar som säljs är dieselbilar, och bara en liten del är fordon som kan laddas på något sätt. Ett problem är att en bil lever i ungefär . Även om man ställde om så att alla nya bilar vore elbilar från och med , , skulle de andra bilarna leva till. Då behöver vi ha alternativa drivmedel, om vi inte vill vara beroende av den ryska oljan, vilket jag verkligen hoppas att inte vill. Jag tycker att det vore ganska dåligt att fortsätta vara beroende av rysk energi. Då är frågan: Vad ska vi göra i stället? Jag ser inga förslag från på hur vi ska kunna ersätta bränslena i dagens bilar. Är förslag att vi ska vänta ut utvecklingen och se vad som händer, eller är man beredd att ställa om? I så fall, var är förslagen? Jag hör bara förslag om att vi inte ska satsa på biodrivmedel, inte ska forska på dem och inte ska ha några typer av stöd för det hela. Då är konsekvensen av politik att vi stöttar och . Man är inte beredd att göra det som vi har möjlighet att göra i , nämligen att ställa om fordonsflottan till biodrivmedel i väntan på att elektrifieringen kommer igång. Och inte heller där ser jag så mycket förslag från på hur man ska göra för att det ska ske på riktigt. 18 (SD) replik: har varit väldigt fokuserat på att vi ska ha bidrag och subventioner till olika delar för att försöka lösa framtidens utmaningar, vilket ständigt har resulterat i att vi hamnat i återvändsgränder. Etanolsatsningarna har varit en fullständig återvändsgränd. har vi exempelvis jordbruksbaserade biodrivmedel, som har blivit någon form av återvändsgränd. Skattebetalarna lägger bruttosubventioner på i för att få in ett fåtal procent förnybara biodrivmedel från jordbrukssektorn. Det här är ingenting som vi kan framställa i . importerar vi närmare 80–till . Egentligen riktar vi subventioner till industrier i andra länder. Det här är någonting som i värsta fall även kan leda till att vi de facto ökar utsläppen, beroende på hur de här biodrivmedlen har framställts och vad man har tagit för mark i anspråk för att framställa drivmedlen. Detta är något som har engagerat miljöorganisationerna runt om i , men i har man inte tagit upp det. Skulle man i stället rikta exempelvis de här pengarna mot att försöka elektrifiera transportsektorn skulle det hända otroligt mycket betydligt snabbare. Troligtvis kommer det att landa i att man måste rulla tillbaka detta. Med anledning av det har vi i i vår budget tagit bort subventionerna till de jordbruksbaserade biodrivmedlen men behållit subventionerna till de avfallsbaserade. Man kan exempelvis återanvända energi från skogens restprodukter eller från vårt matavfall. Vad gäller de här delarna om att vissa skulle säga att det skulle vara bättre att ha högre miljökrav i kan jag säga att det inte riktigt fungerar så heller. Är det så att en vara kostar att framställa i och även i till exempel men vi gör den dyrare i kommer man ju att köpa den kinesiska produkten. Det här gör att industrin flyttar från till andra europeiska länder eller länder utanför EU, där det råder helt andra krav. På så sätt riskerar vi även att driva upp utsläppen. Vi måste ha med oss det globala perspektivet. kan inte göra allting. 19 (S) replik: Det råder ingen tvekan om att du och ditt parti har mycket emot förnybar energi. Det är väldigt mycket raljanta svängar. Ni vill helt enkelt inte se den utveckling mot mer förnybart som hela världen skriker efter. Ni vill inte att ska vara med på det tåget, bli konkurrenskraftigare och utveckla vår industri i den riktningen. I stället är det kärnkraften som ni hänger upp hela den svenska energiförsörjningen på, om jag inte har missförstått något. Hur vill ni egentligen se på svensk elproduktion , ? Varifrån ska vi få vår el ? Vem ska bygga den här kärnkraften, som ni sätter er tillit till? Vi har redan hört här i debatten att de svenska kärnkraftsägarna säger att ny kärnkraft är en icke-fråga. Ny kärnkraft är ungefär dubbelt så dyr som förnybar energi. Ingenstans i världen byggs den utan stora statliga subventioner. Vem ska då bygga kärnkraften, och vem ska betala den, ? 20 (SD) replik: I energi- och klimatpolitik finns en prioritering av att göra oberoende av olja och minska vårt beroende av fossila bränslen. Det är, tycker jag, den målbilden man tappar med den typ av målsättning som man nu har inom ramen för och energipolitiken i stort, där man i stället väljer att vi ska ha förnybart. Man är beredd att välja en lösning som bidrar till högre utsläpp bara det är förnybart. Alla olika delar har en klimatpåverkan. Man släpper ut växthusgaser. Där är det faktiskt så att kärnkraften till exempel har lägre utsläpp än solkraften. Men i stället gör man från regeringens sida jättestora satsningar på någonting som de facto höjer utsläppen och påverkan från det svenska kraftsystemet, vilket är väldigt märkligt om fokus ligger på att vi globalt sett ska minska utsläppen av växthusgaser. Det är som sagt där vi skiljer oss från andra partier. Vi har en insikt om att , som står för ungefär av ekonomin globalt sett, inte har möjlighet att påverka utsläppen nämnvärt. Det måste göras tillsammans med andra. har gått före. Vi har ett kraftsystem som är uteslutande fossilfritt och som inte ger någon nämnvärd klimatpåverkan över huvud taget genom utsläpp av växthusgaser. Detta ska vi också hjälpa andra att uppnå. Vi har inte bilden att man ska detaljreglera, ge olika subventioner eller bidrag och bestämma exakt hur kraftsystemet ska se ut. Men har man slutit sig till att det ska vara förnybart. Sedan pekar man ut ytterligare delar som ska ha extra bidrag och stöd. Detta kommer att leda helt fel. Det är just därför vi har hamnat i den kris som vi har haft – man har gått in och sett till att vi har fått en överkapacitet, vilket har dumpat priserna och lett till att vi har hamnat i den här situationen, där man inte kan bygga någonting nytt över huvud taget. anmodar ni mer medicin av samma slag som vi redan fått, vilket inte kommer att lösa framtidens problem. 21 (S) replik: Jag lyssnade noga på din replik, men jag hörde inte svaret på min fråga. Vem är det egentligen som ska bygga den framtida kärnkraften, som du sätter din tilltro till? I energiöverenskommelsen har vi tagit ansvar för att ska ha en tryggad energiförsörjning. Det måste väl ändå ligga också i intresse att vi har el i ledningarna när vi behöver den? Då handlar det om: Hur ska vi på bästa sätt se till att den finns där? Ska det ske på ett sätt som gör att skattebetalarna står med minsta möjliga kostnad, att konsumenterna har elförsörjning och att det blir sjysta villkor för producenterna? Vi har valt att bygga ut det förnybara av många skäl men också för tryggad elförsörjning på ett bra sätt för skattebetalarna. Det är mycket billigare än kärnkraftsel. Du sätter din tilltro till att det ska komma någonting framöver. Det finns ingenting i din budget som andas att ni är beredda att ta ansvar för en tryggad energiförsörjning framöver om spekulationerna i fjärde generationens kärnkraft ens skulle bli av. Ni har inga pengar avsatta till det. Du tror väl ändå inte att kärnkraftverken som vi har ska överleva framöver? De kommer att läggas ned. Frågan är: Vad ska de ersättas med på ett sätt som är rimligt också kostnadsmässigt för svenska konsumenter och skattebetalare? Även om det inte kommer att bli ett förnybart eller klimatmässigt svar tycker jag ändå att kan ha något svar till skattebetalarna. Vem ska betala den nya energiproduktionen? 22 (SD) replik: Ledamoten säger att vi inte har några anslag för någon forskningsreaktor. Hon får jättegärna läsa i vår budget under anslag 2:1. Där finns ett komplett anslag för forskningsinfrastruktur som efterfrågas. Det är bara att gå in och läsa. Det kan det kanske förutsättas att man gör innan i så fall. I vår värld står inte politiker och säger exakt vem som ska bygga eller vad som ska byggas. Vi ska ha en fri elmarknad, och man ska kunna köpa, sälja och göra annat. Man ska inte på politisk väg stå och säga vem som ska och får bygga vad. Så fungerar det inte i vår vision och bild av hur elmarknaden ska präglas. Det handlar om att säkra leveranssäkerheten långsiktigt och att trygga förutsättningarna för att klara stora utmaningar vad gäller de säsongsmässiga variationerna. Det är skillnad mellan . Vi har en långt mycket högre efterfrågan på el än vad det råder . Det som återfinns i regeringens förslag för utgiftsområdet är satsningar uteslutande på solceller. Solceller kommer aldrig att bidra till att lösa de problem eller utmaningar som vi har . lyser inte solen. Då kan inte solcellerna leverera någon el. Inte heller levererar de särskilt mycket el. Det är här som regeringen lägger hela sitt fokus. Den lägger alla sina pengar på någonting som inte kommer att lösa de utmaningar som har. Skulle vi öka vår produktion mer , där vi redan har ett gigantiskt produktionsöverskott, kommer vi att slå sönder förutsättningar för andra delar i kraftsystemet som behövs . Då kommer man att förvärra och försvåra det som är stora utmaning på kraftmarknaden. Det kommer garanterat inte att vara lösningen på framtida problem. 23 (MP) replik: riktade en fråga till mig om kärnavfall. när vi diskuterade energipolitik fanns det vissa som förordade kärnkraft med argumentet att det var billigt. Det var det mest förekommande argumentet för . Jag kan konstatera att det inte är någon som använder det argumentet längre eftersom verkligheten visade att ny kärnkraft är dyr. Ett argument som vi redan i den här debatten har hört två gånger är att ny teknik för kärnkraft skulle kunna lösa problemet med det kärnavfall som vi har att hantera. Låt mig säga någonting om det. SKB, Svensk Kärnbränslehantering, har avfärdat idén att det avfall som de är ansvariga för att slutförvara skulle kunna användas i fjärde generationens kärnkraft. Det är både av tekniska skäl och av ekonomiska skäl. Det finns forskare på som har tittat på möjligheten och konstaterat att det vore väldigt mycket dyrare att återanvända avfallet än att bryta nytt. Därför är det väldigt tveksamt om den som skulle bygga ny dyr kärnkraft dessutom skulle tycka att det var intressant att använda ett dyrt avfall. Även vi partier som vill avveckla kärnkraften har ett ansvar för att hantera det befintliga kärnavfall som ligger i . Det måste slutförvaras på ett säkert sätt för kommande generationer. Jag hoppas att både jag och är beredda att diskutera när frågan snart kommer på politikens bord om hur vi ska slutförvara det avfall som finns. Det är också så att ju längre vi driver kärnkraften, desto större hög med avfall har vi att hantera. Ny kärnkraft är dyr, och att använda avfallet skulle dessutom göra den ännu dyrare. visar att vi i bygger vindkraft för . Vilket pris räknar med för vad ny kärnkraft skulle kosta? 24 (SD) replik: Vad gäller vem som har sagt vad gällande snabba reaktorer kan jag garantera ledamoten att SKB inte lägger sig i och på olika sätt kommenterar den tekniska utvecklingen eller vilka möjligheter det finns med snabba reaktorer. Där ska man nog vara väldigt försiktig med vad man säger. De har absolut inte avfärdat någonting som helst, vilket de har varit väldigt tydliga med från SKB:s sida. Vad gäller de kraftslag som är billigast är det framför allt vattenkraft, kärnkraft och landbaserad vindkraft där det finns goda vindlägen. Det ligger rätt så likartat prismässigt. Sedan är det svårt att göra jämförelser med större reaktorer som inte är modulära och mindre. Det är kopplat till att det byggs nya generationer kärnkraft eller nya reaktortyper som egentligen är de första. Där kan man enkelt landa i att man kunde jämföra vad den första vindkraften kostade som man byggde och med teknikutveckling och annat. Jämför man med vad det kostar har det hänt väldigt mycket. De kärnkraftverk som vi kan se som byggs i är nya reaktorer med nya tekniska lösningar som man inte har byggt tidigare och som blir de första man gör. Givetvis kommer det att skilja sig åt prismässigt rätt ordentligt. Det finns stora vinster med att kanske betrakta avfallet som att det finns en möjlighet att med tekniska lösningar se till att vi tar ansvar för kommande generationer genom att minska avfallsmängden, se till att det inte behöver slutförvaras , ta hand om det och göra någonting bra av det och inte bara gräva ned det. Givetvis ska vi fortsatt forska på en slutförvarsmetod, bygga ut och se till att vi har en lösning i för att slutförvara. Enligt vår mening har man nått så pass långt. Frågan till är: Skulle man vara öppen för att till exempel titta på lösningar för hur vi kan återanvända det, se till att det blir mindre farligt och kanske bidra till nytta för samhället? 25 (MP) replik: är väldigt stolt över att nu har en majoritet av ledamöter i denna kammare som står bakom ett mål om förnybar elproduktion. förnybart betyder givetvis kärnkraft. Vi bedömer att den aldrig kommer att kunna vara säker, eller lönsam för den delen, eller bidra till de krav om hållbarhet som vi i har satt upp. Det finns fortfarande inte någonstans i världen någon lösning på slutförvaret. Det är en av kärnkraftens stora nackdelar. SKB har lämnat ett skriftligt yttrande som finns offentligt på deras webbsida där de kommenterar den tekniska möjligheten att återanvända kärnavfall. Låt oss återgå till kostnaden för att bygga ny förnybar elproduktion, eller för den som vill ny kärnkraft. I världen är det förnybar energi som växer snabbast därför att den är mest lönsam. I de länder som finns i som försöker bygga ny kärnkraft visar prislappen . Som jag sa tidigare konstaterade att i bygger vi vindkraft för . Det betyder att verkligheten visar att ny kärnkraft är dubbelt så dyr som ny vindkraft. Min sista fråga till blir: Vilket land i världen anser bygger kärnkraft på ett sätt som är tilltalande, det vill säga utan statliga subventioner och med en prislapp som gör att det ens är relevant att lägga mer debattid i på att diskutera ny kärnkraft? 26 (SD) replik: Det är ungefär samma bekymmer i . Det är ingenting annat som byggs heller för den delen. Det är bidrag och subventioner som möjliggör att vi kan bygga olika saker. Redan där landar vi i att det inte skulle byggas någon vindkraft över huvud taget för att det är olönsamt. Det finns inga marknadsekonomiska incitament alls för att bygga. Det blir väldigt intressant om man återgår lite till den diskussion som har varit med när det gäller hur man ser på energiöverenskommelsen. Man får ett svar från den ena parten i om att det ska vara noll procent kärnkraft och ingen forskning. Andra säger att vi absolut ska ha med kärnkraft och forska på ny kärnkraft och också nya generationens kärnkraft. Vad gäller slutförvar har legat långt fram med sin KBS-3-modell med kopparkapslar. Man har i gått före och tagit det koncept som vi har tagit fram i . Som ser det är det viktigt att vi även för framtiden forskar på olika delar. Det gäller inte bara kärnkraft utan även förnybart för de möjligheter som finns globalt att kunna exportera teknik och produkter till andra länder. I andra länder, som har helt andra förutsättningar, har man tvärtom kanske den högsta efterfrågan på energi till exempel när solen lyser. Där kommer solceller verkligen till sin rätt, och där skulle det kunna finnas goda exportmöjligheter för om vi ligger i framkant vad gäller teknik och att kunna förbättra olika delar. Givetvis ska vi forska på alla områden som också i någon mening behöver både för den industriella exporten och för vårt lands behov i kraftsystemet. Vi kommer fortsatt att vara i behov av någon form av storskalig baskraft för att kunna hantera det som är den stora utmaningen för det svenska kraftsystemet: att hantera de säsongsmässiga variationerna. Det råder inget som helst tvivel om att solceller aldrig kommer att kunna bidra till denna lösning. 27 (C): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation 1. Under punkt 2 när det gäller ramarna kommer vi att avstå vid en votering eftersom vi har ett särskilt yttrande. Det händer otroligt mycket på energiområdet, inte minst när det gäller el. Energisidan handlar ju om såväl el som drivmedel och uppvärmning. Det sker en kostnadsreduktion; priserna går ned på sol, vind och batterier på ett sätt som vi har sett. Det skapar nya möjligheter, och det skapar nya utmaningar. Framför allt sätter det gamla affärsmodeller i gungning. Även politiskt har det hänt en hel del sedan förra årets debatt. Jag kan stolt säga att spelade en avgörande roll för att vi skulle få den bredaste energiöverenskommelse vi har haft i riksdag. är också det enda parti som i modern tid har varit med på samtliga energiöverenskommelser. Vi gör det för att vi tar ansvar. Vi tar ansvar för . Vi vet att industrin behöver långsiktiga spelregler, och vi vet att det behövs tuffa målsättningar för att ställa om till mer förnybar energi. Då är den här överenskommelsen viktig, inte minst på elsidan. lämnar sitt slutbetänkande, och därefter tar en process vid där detta ska genomföras. Vi har redan justerat en del av skattesatserna, och ett mål för energieffektivisering har tagits fram. Men det återstår en hel del. En av de två viktigaste frågor som jag ser framöver handlar om elcertifikatssystemet. Vi måste få ett bra elcertifikatssystem på plats med den förlängning som vi är överens om. Den andra frågan handlar om att juridiken kring vattenkraften av. När det gäller elcertifikaten – systemet som gör att vi får in mer förnybar energi i kraftsystemet – ligger ett stort ansvar på regeringen. Vi måste förhandla om systemet tillsammans med , och det är regeringen som gör det. Det vilar ett tungt ansvar på regeringen för att inte låta diktera villkoren. Man får inte låta det problem som vi riskerar i form av överutbyggnad bara landa i det svenska knät. Det är ett potentiellt problem, och det gäller att också är med och tar sin del av ansvaret. Det duger inte att ska lösa ett problem som får därför att man själv inte vill vara med och driva systemet vidare. En bra förhandling betyder alltså otroligt mycket. Jag förväntar mig också att man gör en mycket bättre förhandling än man gjorde senast när det handlar om elcertifikatssystemet. Utifrån den förhandlingen kom nämligen solskatten, och det duger inte. Juridiken kring vattenkraften kräver också en hel del saker, men inga förhandlingar med . Det är tydligt vad målet är för utkomsten av det arbetet. Det står i energiöverenskommelsen. Det handlar om att processen inte ska bli onödigt ekonomiskt och administrativt betungande för den enskilde. Jag förutsätter att vi hanterar situationen för den småskaliga vattenkraften med miljöprocesser och prövningar för dammar – dammar som har funnits i ett halvt millenium men som ska prövas som om de aldrig hade funnits. Det är orimligt. Vi i har velat sätta stopp för länsstyrelsernas härjningar medan regeringens interna arbete pågår. Man vet att det kommer någonting nytt, och då borde man också ta det lugnt så att inte fler ska hamna i kläm. Men det har regeringen kategoriskt sagt nej till. Vi förutsätter att man klarar av att lösa ut denna fråga. Vi förutsätter att regeringen lever upp till det som står i energiöverenskommelsen. Det är en förutsättning för att vi ska kunna fortsätta att bygga tillit och förtroende partierna emellan. Då måste vi lösa ut den småskaliga vattenkraften så att vi inte hamnar i denna situation framöver. Små vattenkraftsägare ska inte behöva betala miljonbelopp i stora processer som slutar med att de riskerar att behöva riva dammar som har funnits . Då duger inga svepskäl om EU-rätt och vad den kräver. Den bluffen har man redan dragit en gång. Den drog man med solskatten, och den funkar inte. har vi inte bara sett en överenskommelse när det gäller el; vi har också sett en regering med en helt egen definition av skatteväxling. gröna skatteväxling handlar om att höja skatten på det vi inte vill ha mer av – till exempel utsläpp som skadar miljön – och sänka skatten på det vi vill se mer av, exempelvis jobb och företagande. Regeringen har däremot gjort en skatteväxling som handlar om att höja skatten på det förnybara, exempelvis sol, vind och etanol, genom att skylla på EU. När man sedan blir motbevisad sänker man skatten igen, fast inte med riktigt lika mycket som man höjde den med från början. Det är för mig inte någon grön skatteväxling; det är bara en röd skattehöjning. Vi i avfärdar inte bara de skattehöjningarna, utan vi kommer också med ett helt batteri – ett grönt batteri – av nya förslag för att få mer förnybar elproduktion, en grönare transportsektor och färre utsläpp av klimatgaser, partiklar och annat. Till skillnad från regeringen lyssnar vi på branschen och forskningen och lägger fram förslag därefter. Vi vill exempelvis låta fler ta del av avdraget för mikroproduktion. Man kanske inte har ett lämpligt tak, men grannen har det. Det kanske finns en möjlighet att vara med och äga en andel i ett vindkraftverk. Vi vill låta dem som gör avdragen få dem direkt på sin elfaktura i stället för att de ska komma i deklarationen efteråt. Det gör att de får en mycket bättre återkoppling och en känsla för det hela på ett helt annat sätt.