prot · H30969 · 2016-02-24 00:00:00 — Regeringen verkar inte beredd att garantera de baltiska staterna det stöd som utlovats genom solidaritetsklausulen. Det gör att regeringen, här företrädd av och , uppenbarligen talar om solidaritet med våra grannar men menar något helt annat. Det måste de baltiska staterna naturligtvis planera utifrån. Det ökar otryggheten. Det ökar osäkerheten. Det bidrar till att göra till en säkerhetspolitisk risk, för oss själva men också för våra grannar i . Det är illa, fru talman. 113 (MP) replik: Jag skulle vända på det och säga att den politik som Alliansen och företräder med ett Natointräde – för det är vad ni vill ha – skulle öka spänningarna och riskerna för de baltiska staterna. Jag ser det så. Vi behöver arbeta tydligt med avspänning i närområdet, fredsskapande konfliktåtgärder, dialog och en politik som är väldigt tydlig. 114 (V): Kära riksdagskollegor och åhörare! Jag har i mitt anförande valt att koncentrera mig på en fråga i dagens debatt, nämligen . Jag besökte de västsahariska flyktinglägren i södra . har de västsahariska flyktingarna bott i lägren under mycket svåra förhållanden, sedan de tvingades bort från sitt land av ockupationsmakten . Det är en ockupation som strider mot FN och den i . Inget land i världen har heller erkänt rätt till landet. De västsaharier som bor kvar i den ockuperade delen av landet utsätts för systematiska och väl dokumenterade brott mot de mänskliga rättigheterna, såsom godtyckliga fängslanden, tortyr, våldtäkter, mord och förföljelser. Naturresurserna utvinns av ockupationsmakten, och västsaharierna tillåts inte organisera sig. Precis nu inleder 21 västsahariska politiska fångar en hungerstrejk för att de ska få sin sak rättvist prövad i en civil domstol. De 21 fängslades i samband med en massprotest i det ockuperade . De utgör ett tydligt exempel på de brott mot de mänskliga rättigheterna som ständigt pågår i . Vart jag än kom under mitt besök i flyktinglägret möttes jag av en stor tilltro till och ett starkt hopp om att som första västland skulle erkänna och göra gemensam sak med ett stort antal länder i , men även . Men kom beskedet om att inte tänker erkänna . Detta är inte bara ett historiskt misstag, utan också ett stort svek mot det västsahariska folket. Det är också ett svek mot de svenska väljarna, majoritet och regeringspartiernas egna kongresser. Ett svenskt erkännande skulle ha kunnat leda till att fler länder i framför allt EU hade kunnat följa det svenska exemplet. Ett ökat erkännande skulle ha gett det luttrade västsahariska folket en ökad tro . Det skulle befästa fred och säkerhet och flytta fram position i FN. Vad som är orsaken till denna kovändning från den är svårt att få grepp om eftersom stora delar av den utredning av som ligger till grund för beslutet är sekretessbelagda. Jag kan tyvärr befara att den har lyssnat till påtryckningar från och dess allierade, framför allt . Jag hoppas dock innerligt att jag har fel. Ett av de huvudargument som används av ambassadör är att kriterierna för ett erkännande inte är uppfyllda eftersom den västsahariska regeringen inte har en effektiv territoriell kontroll över hela det västsahariska området. Vad då bortser från är att detta kriterium inte alls har tolkats på samma sätt när vi har erkänt andra länder under liknande premisser. Så sent som skrev tre av världens främsta experter i internationell rätt och folkrätt, professorerna , på att folkrätten inte hindrar ett erkännande av . Tvärtom är de legala förutsättningarna liknande dem som har rått när vi har erkänt , och . Regeringen säger sig i stället vilja öka sina ansträngningar i FN. Jag vill då påminna regeringen om att FN står tämligen handfallet när det gäller och att FN:s ansträngningar inte har varit särskilt framgångsrika. gör allt för att sabotera och försvåra FN:s arbete. försöker med alla medel hindra att den av FN beslutade folkomröstningen ska äga rum, och försöker i stället få världen att erkänna det ockuperade som södra provinser. har blockerat FN:s särskilda sändebud för , , från att besöka landet . Man försöker även stoppa FN:s generalsekreterare planerade besök till landet. Det är av stor vikt att utövar påtryckningar på samt agerar i FN och andra internationella sammanhang så att både FN:s sändebud och generalsekreterare får möjlighet att besöka . Folkomröstningen är det naturliga instrumentet för västsaharierna för att utöva det självbestämmande de har rätt till, enligt FN:s system för avkolonialisering. Ett svenskt erkännande hade kunnat bryta det stillestånd som just nu råder i avkolonialiseringsprocessen och gett en ökad möjlighet att möta som en jämlik part. Jag vill därför vädja till regeringen att ompröva beslutet och erkänna . I väntan på detta är det helt nödvändigt att med kraft intensifierar arbetet för att FN ska genomföra den folkomröstning som parterna kom överens om 1991. FN-styrkan bör få ett utökat mandat till att även omfatta övervakning av de mänskliga rättigheterna. Självfallet måste vi också öka biståndet till de västsahariska flyktinglägren. 115 (L): Just nu är 4 718 230 personer registrerade Syrienflyktingar hos i grannländerna, i huvudsak i , , och irakiska . Av dessa lite drygt 4,7 miljoner människor är ännu inte fyllda . Det betyder att vi har nästan 1 miljon barn som sitter i flyktinglägren eller bor under ofta mycket svåra omständigheter i trädgårdar och parker och inneboende i överfulla lägenheter, i källare och så vidare i grannländerna. Vi kan därtill, fru talman, lägga till internflyktingarna i eller människor som på olika sätt är beroende av humanitär nödhjälp och som har flytt sina hem från en by till en annan, från en stad till en annan och så vidare. De är ungefär 7 miljoner. Vi har några miljoner – oklart exakt hur många – som är interna flyktingar i . De befinner sig i huvudsak i norra , i eller i södra , och de har flytt från andra områden. Därtill har vi 5 miljoner palestinier som är en del av FN:s palestinska organs Unrwas försorg. Det finns ytterligare människor som har flytt från , och så vidare. Summan av allt detta är att fungerar som någon sorts god man åt kanske 15 miljoner människor i . Om vi ser det ur detta perspektiv förstår vi att detta är fullständigt ohållbart. Det är det , med sönderfallande och sviktande stater som ligger där bredvid och så vidare. Det kommer att leda till en total kollaps om man inte på något sätt klarar av att hantera detta. Det är ungefär 900 000 syrier som har sökt asyl i , att jämföra med nästan 5 miljoner i grannländerna och därtill alla interna flyktingar. Vad kan man göra åt detta, fru talman? Först och främst: Det som givetvis är det absolut viktigaste är att kriget tar slut. När det gäller den vapenvila som har aviserats, som och har enats om och så vidare, är det möjligt att den är en väg framåt. Jag är egentligen tveksam till det, för har pågått så pass länge att det på något sätt följer sin egen dynamik. Det är svårt från grannländernas och världssamfundets sida att på något sätt medla fram en fred. Möjligen kan vi hoppas på att vissa områden stabiliseras och att man lappar ihop det på något sätt och kallar det för en federation . Men jag har svårt att se att omvärlden egentligen kan få slut på det här kriget . Vi måste givetvis stärka den humanitära hjälpen. täcktes det totala humanitära hjälpbehovet till till av donationer. av det behov som fanns kunde man alltså inte täcka. Låt mig, fru talman, peka på ytterligare tre aspekter på detta. Det är viktigt att , både regeringen och , och inte minst , vår diplomatiska apparat och så vidare tittar på dessa alltmer noggrant. För det första måste vi se till hur stabiliteten kan garanteras i de sviktande stater som ännu står på benen. Dit hör till exempel , , irakiska och även och . De står näst på tur om detta sönderfall fortsätter att sprida sig. Det är inte bästa barn som styr i de här områdena. General al-Sisi är inte vår bäste vän. Men på något sätt måste vi se till hur sönderfallet kan hejdas och att man kan skapa stabilitet. För det andra, fru talman, bör initiera en givarkonferens av det slag vi gjorde . Den hette International Compact with . Där kan man på olika sätt samla , FN och olika stater – inte bara för att ha någon sorts insamling till det nu akuta hjälpbehovet utan för att blicka lite mer framåt. Det kan specifikt handla om att när områden i , till exempel Kobane, har stabiliserats men är kraftigt sargat av alla strider som har pågått går en sådan här hjälpfond in med mer massiv hjälp. Det kan vara som någon sorts Marshallplan för att hjälpa till att bygga upp områdena så att i alla fall några av flyktingarna har möjlighet att återvända. Det tredje, tycker jag, herr talman, är att som engagerad biståndsnation och med en långvarig tradition av att kunna förnya bistånd när det så krävs bör börja titta på hur vi kan initiera en biståndsstrategi för flyktinglägren. Det handlar om samhällelig, individuell och demokratisk utveckling i de här flyktinglägren, som inte är temporära utan kommer att bli permanenta och utvecklas till städer. Det behövs för att människor inte i generationer ska tvingas att leva i en tillvaro där FN är någon sorts god man som kommer med matkuponger en gång utan att skolgång, beslutsfattande, utbildning, kvinnors rättigheter och så vidare kan garanteras i de här lägren. 116 (S): Jag brukar i de här utrikespolitiska debatterna fokusera på ett ämne. Vi är flera socialdemokrater som deltar i debatten, och vi ägnar oss åt olika delar av utrikespolitiken. Det är ju bra det, därför att utrikesministern är begränsad när det gäller utrikesdeklarationen. Jag skulle gärna tala om och den blandning av demokratiska framgångar och stora utmaningar som väntar där. Behandlingen av rohingyafolket, som är en av världens mest förtryckta och diskriminerade folkgrupper, förtjänar uppmärksamhet. Jag skulle kunna debattera kärnvapennedrustning. Det gjorde vi i kammaren i går, och det är ett annat viktigt område. Jag skulle då med glädje kunna redovisa den stora kursändring som den nya regeringen gjort. Vi står bakom det humanitära initiativet, och vi driver återigen på i olika internationella forum för nedrustning och icke-spridning. Regeringen meddelade också att man tillsätter en särskild ambassadör för nedrustning, vilket är mycket välkommet. Jag skulle kunna tala länge om hens viktiga uppgifter. Men jag väljer ett annat ämne. Jag vill säga något om kandidatur till . Det är en stor händelse under det utrikespolitiska år som pågår. Vi ansöker alltså om en plats i säkerhetsrådet, som en av de icke permanenta medlemmarna för perioden –2018. , och är de tre europeiska länder som konkurrerar om två platser, och faller avgörandet. Om väljs in kommer det att vara landet senast var medlem i säkerhetsrådet. förbjude att vi skulle missa den här chansen, för då kommer det att dröja minst till innan vi får chansen igen. FN är en viktig pelare i svensk utrikespolitik. Det är inte den enda förstås, men den kompletterar andra pelare i utrikespolitiken. Det finns de som har fört fram kritik som handlar om att det stora engagemang som regeringen visar för FN skulle vara på bekostnad av vårt engagemang för EU. Det stämmer inte alls. De här två engagemangen kompletterar varandra. Det visar sig i rankningen av hur inflytelserika de olika länderna i EU är i utrikespolitiken. har mätt detta, och kommer återigen på plats två efter . Det är ett gott betyg, och det ska vi vara stolta över. Jag är glad över det breda stöd som kandidaturen har haft i utrikesutskottet men också i hela . Vi är måhända ett litet land i utkanten av , men i FN-sammanhang har vi en stolt historia och ett imponerande cv. Ända sedan tid har svenskar spelat en viktig roll i FN, inte minst de närmare 100 000 svenskar som har tjänstgjort i 120 internationella uppdrag i runt 60 länder. Andra personer som vi ska vara mycket stolta över och som har varit framstående är , och . Aktuella och framstående personer är , visselblåsaren , , som medlar i – han är till hälften svensk i alla fall – och som ska bistå de Mistura i medlandet. Vi är också en av de största bidragsgivarna till FN per capita men även i faktiska tal. Vi bidrar med mycket så kallat kärnstöd, vilket är pengar till olika FN-organ som inte är öronmärkta för särskilda insatser. Det är mycket uppskattat och ger organen frihet att snabbt kunna agera när kriser uppstår. Det är vi med rätta stolta över. cv kommer att hjälpa oss när vi konkurrerar med och om en plats i säkerhetsrådet. Vi kan i den här kammaren ha olika meningar om delar av utrikespolitiken – huruvida JAS-plan är allena saliggörande, hur vi ska prioritera i biståndet och så vidare. Men att FN är en viktig arena för och att FN har en vital roll att spela i världspolitiken står utom allt tvivel för alla partier i den här . Vi kandiderar för att vi vill bidra med vår röst för fred och rättvisa och för en starkare koppling mellan fred och utveckling. Vi vill se ett ökat fokus på förebyggande av konflikt och en stärkt roll för kvinnor i fredsprocesser. Vi vill se större framgångar än på nedrustningsområdet, inte minst kärnvapennedrustning. Det här är några anledningar till att vi vill vara med i säkerhetsrådet. Vi vill helt enkelt vara med och påverka så mycket vi kan i de forum som har störst betydelse. FN har förstås sina brister, det vet vi. Effektiviteten är dålig på sina håll. visar den förlamning som säkerhetsrådet drabbas av emellanåt när man inte enas om en väg framåt. Men FN är det forum vi har, och vi måste ha rimliga förväntningar på FN. Jag vill avsluta med något som sa. FN skapades inte för att föra oss till himlen utan för att rädda oss från helvetet. 117 (M): Jag ska i mitt anförande fokusera på två områden. Det har sagts mycket klokt och intressant här under den utrikespolitiska debatten, och jag ansluter mig naturligtvis till det som , moderat vice ordförande i utrikesutskottet, har anfört. Jag ska börja med att tala om utvecklingen i . Det som händer i är oroande. Jag har på uppdrag av deltagit som valobservatör vid de två senaste valen. Vid båda dessa tillfällen påtalade det eskalerande våldet och att den avbrutna försoningsprocessen mellan regeringen och PKK behöver återupptas för att nå en fredlig lösning mellan kurder och regimen i . Det som vi nu ser är en eskalering av våldet där oskyldiga civila kurder, framför allt boende i de sydöstra delarna, utsätts för ett förfärligt våld som inte borde förekomma i ett europeiskt närliggande land. Omvärlden har ett stort ansvar för att upplysa om och ta upp frågan om våldet mot kurderna i vid EU:s förhandlingsbord och på den internationella arenan inom FN. Våldet måste få ett stopp. Civila ska inte utsättas för det våld som de drabbas av . När vi nu pratar om vill jag också nämna vad som hände under valrörelsen i form av övergrepp mot tryckfriheten. före valdagen – det är valet jag talar om – stängdes en av största mediegrupper. Det gällde även tv-kanaler och radiokanaler. Det ska inte gå till på det sättet i ett demokratiskt land. Det är viktigt att regimer respekterar medborgarnas rätt att ta del av oberoende medier. Det är också viktigt att regimer ser till att det finns mångfald när det gäller medier och att de inte försöker begränsa. Jag skulle vilja säga att den tid då det gick att begränsa det fria ordet är över . Internet bidrar till att det finns tillgång till nyheter, tillgång till åsiktsfrihet. Det förekommer att regimer stänger hemsidor. I till exempel är fler än hundra tusen hemsidor stängda. Men det begränsar inte medborgarnas möjligheter att uttrycka sig; det försvårar. Och det är inte acceptabelt. När jag talar om tryckfrihet och yttrandefrihet tänker jag också på alla fängslade journalister världen över. Det finns mycket att göra när det gäller det. är en av dessa fängslade journalister. Men det finns många fler. Det har nämnts . är ett exempel. Det är bra att oppositionella har frigetts och att journalister har frigetts. Men det är inte tillräckligt. Det gäller att regimer visar också på en bredare front att det råder frihet – mediefrihet och yttrandefrihet. kom ett nytt bakslag mot det fria ordet, vilket jag nämnde i ett tidigare replikskifte. , en stor regim som inte är känd för att vårda det fria ordet, deklarerade ytterligare inskränkningar. Medierna ska ägna sig åt att stödja regimen. Medierna ska stödja den marxistiska regimen. Det ska inte gå till på det sättet i en fri värld. Omvärlden måste ta tydligt avstånd från den utvecklingen. I har vi under haft en tryckfrihetsförordning som garanterar det fria ordet. Det är bra. Det är positivt. Men vi har också en skyldighet att ta upp och driva frågan, att våga föra ordet vidare på den internationella arenan så att fler länder och fler medborgare får möjlighet att, utan risk för sina liv, ge uttryck för det fria ordet. 118 (SD): Man kan spela säkerhetspolitik med dåliga kort på hand. Men det är inte att rekommendera. I dåliga tider kan säkerhetspolitiken komma att synas, och då vill man inte sitta med bara par i tvåor på hand. I verkligheten blir vi synade . Därför ska man aldrig ha en för svag militär förmåga. Den ska vara relevant för sin tid, och den ska kunna utgöra ett fundament för vidare upprustning vid snara behov. I modern tid har vi inte alltid varit i takt . Vår beredskap var inte särskilt god när bröt ut. Däremot rustade vi så snabbt vi kunde i och med krigsutbrottet och under . Vi blev välrustade och var det . Vårt försvar var krigsanpassat och skapade därför en tröskeleffekt till skydd för freden. Krigsspel låg till grund för en krigsplanering där vi skulle ha få svaga länkar i kedjan och ingen riktigt svag länk. Skillnaden mot är markant. Försvaret är fredsanpassat, vilket gör att kedjan egentligen inte ens sitter samman. I fred räcker det att några system kan producera , till exempel hur många timmar vi har stridsflyg i luften oaktat hur många plan vi har uppe . Däremot fungerar inte ett fredsanpassat luftförsvar som helhet mot en avancerad motståndare i skarpt läge. Frågan om behovet av upprustning av det svenska försvaret har vi sverigedemokrater drivit hårt alltsedan den drastiska nedrustningen tog fart . Vi har kämpat ensamma i frågan. Så var det när vi tog plats i 2010. Men sedan kom det som kallas trendbrottet i och med försvarsbeslutet . är SD inte längre ensamma i försvarsfrågorna. Det finns majoritet för att vi åter ska bygga ett invasionsförsvar. Det finns majoritet för att vi åter ska ha värnpliktsutbildning. Det är bra. Det saknas bara en faktor; försvarsanslaget måste höjas kraftigt. I den kampen är vi fortfarande ensamma. Försvarsministern har troligen slagits inom regeringen för högre anslag, men det är trots allt en rödgrön regering. Och det kan förklara en hel del. Det är tråkigare att vi är ensamma i oppositionen om att vilja höja försvarsanslaget kraftigt. Förlåt, herr talman, men när jag lyssnar på försvarspolitiska företrädare förs tanken till ansvarslös pacifism. Vi kan bara konstatera att med nuvarande anslag viker försvarsförmågan fortfarande i stället för att stegra. Det är pinsamt. försvarsförmåga är viktig för den säkerhetspolitiska balansen. Oavsett om och bildar allians eller inte är det tydligt att kommer att få balansera och att kommer att få balansera . och roller i det förra kan komma att bli ungefär likadana i ett kommande kallt krig. Ett rustat och ett rustat , gärna i allians med varandra och neutrala i förhållande till stormakter, kan vara en avspännande faktor, en fredsfaktor. En viktig fråga som vi ska ta ställning till i denna kammare är värdlandsavtalet med , . har inte slutligt bestämt sig om detta avtal, men vi granskar frågan mycket kritiskt. Jag ska avsluta med att förtydliga hur vi har analyserat avtalets delar, genom att svara på några frågor om värdlandsavtalet som jag tycker fångar in ämnet bra. Fråga 1: Om ratificerar värdlandsavtalet, har Nato sedan rätt att sätta upp en militärbas i när de vill utan tillstånd? Svar: Nej, det bestämmer i så fall självt. Fråga 2: Kan eller dess valda ombud säga ja till eller be om en Natobas i utan att förankra detta i ? Svar: Ja, i princip. Jag förutsätter dock att en samlingsregering bildas om det är ett skymningsläge. Om det är lugnare förutsätter jag att eller åtminstone krigsdelegationen äger frågan. Fråga 3: Påverkar ett svenskt värdlandsavtal den militära balansen i ? Svar: Ja. Att Nato eventuellt kan sätta upp en militär bas i , relativt fort och enligt förberedda rutiner, påverkar styrkebalansen. Fråga 4: Om Nato har upprättat en militär bas i , gäller då deras rättskipning på basområdet? Svar: Ja, något annat är inte rimligt. Fråga 5: Om Nato har upprättat en militär bas i med hjälp av värdlandsavtalet, har Nato då rätt att bedriva krig, utan tillstånd, mot vem de vill och med basen som stöd? I detta anförande instämde (SD). 119 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, allesammans! har man lyft fram mänskliga rättigheter på flera områden, kurdernas situation och . Jag vill här använda mina minuter för att särskilt lyfta fram där utvecklingen är mer oroväckande för som går. Det är oskyldiga människor, barn och kvinnor som får betala priset. åkte jag till Diyarbakır i i . Jag bevittnade då själv det pågående kriget i staden i Surkommunen. Det förekommer skottlossning i sex stadsdelar. När man kommer dit möter man militära pansarvagnar, tankvagnar och militära posteringar i miljonstaden. Jag vaknade till ljudet av raketer och bomber och somnade också till det ljudet. Jag kunde inte tro mina ögon att det pågår ett krig i en miljonstad som Diyarbakır och att omvärlden blundar för detta. Om vi i och EU inte tvingar till fredsförhandling med kurderna kommer vi snart att ha 400 000 människor som är på flykt i sitt eget område i . Det var FN:s rapportör som presenterade denna siffra för . Det finns alltså 400 000 kurder som är internflyktingar på grund av krig och på grund av det utegångsförbud som har infört i av de kurdiska områdena. Vad gör vi i och EU? Jo, vi bidrar till att ska få miljoner euro för att stoppa flyktingar som har medverkat till att orsaka i av de kurdiska områdena. Vi vet att spelar ett maktspel. och kanske andra länder har en god ambition. Man vill faktiskt göra något konkret, men problemet är: Det finns ingen dialog och ingen lösning. spelar ett maktspel när det kommer till förhållningssättet mot kurderna, mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Om man stöder fred och kurderna är man terrorist. Senast var det 1 000 människor – professorer och akademiker – som skrev ett upprop om att de vill ha fred. Enligt Erdoğan skulle samtliga vara terrorister och åtalas för att de hade nämnt detta. Så när vi i talarstolen här pratar om fred och kurderna är vi enligt deras definition terrorister. Så är problemet med . har också bombat kurderna i , de som, trots alla brister och alla hot från regimen, och andra militanta jihadister, har lyckats skapa ett annorlunda samhälle där kvinnorna och andra minoriteter har skapat fred. Men tillbaka bombar även där . Om kurderna skulle få en någorlunda självständighet i regionen skulle det skapa osäkerhet och instabilitet, enligt . Därför ska och till varje pris förhindra kurderna, och detta är oroväckande. Kurderna krigar inte om de får mänskliga rättigheter. Det finns inga minoriteter som flyr, till exempel yazidier, assyrier, syrianer och andra minoriteter, om det inte är krig, förföljelser och diktatur. Vad gör vi i och i EU? Jo, man har mer och mer inlett affärer med dessa regimer. Med har man redan gjort det, och där är det snart val. Där finns det stark oro för mänskliga rättigheter, det vet vi. Det förekommer summariska avrättningar av kurder, socialister och liberaler. En grupp artister som har sjungit en sång som är kritisk till regimen har fått livstids fängelse. Så här pågår det under Asadregimen. Han förföljer sitt eget folk och mördar människor. Det är väldigt oroväckande. Detta pågår i hela regionen. Och vem är det som betalar priset? Jo, det är faktiskt oskyldiga, främst kvinnor och barn.