prot · H40926 · 2016-11-10 00:00:00 — Man tror att sänkta skatter också ska leda till högre intäkter. Med högerextrema menar jag alltså att man står långt till höger, inte att man har högerextrema, rasistiska åsikter. Det är inte det jag menar utan att man står extremt långt till höger i det republikanska partiet; jag såg en reaktion i kammaren. Det är viktigt att påpeka: Jag hänvisar inte till några högerextrema åsikter utan har respekt för syn på demokrati. Däremot delar jag inte hennes uppfattning, och jag tror att de flesta som tittar och lyssnar också förstår att när man sänker skatten minskar naturligtvis intäkterna. De ökade skatteintäkterna i kommunerna har sin grund i att man tvingades höja kommunalskatten. Det var den moderatledda regeringens politik: Skatterna sänktes på statlig nivå, och statsfinanserna urgröptes. som behoven i kommunerna ökade skedde inte den ökning av statsbidragen som behövdes för deras verksamheter. I stället höjdes kommunalskatten, så det blev till viss del en skatteväxling från statlig inkomstskatt till höjd kommunalskatt. 37 (M): Finansministern och jag har haft liknande debatter tidigare, men när man pekar på fakta hamnar vi ändå någon annanstans. De 10 miljarder i statsbidrag som regeringen nu kommer att överföra till kommunerna ska dessutom gå till väldigt många olika saker. Kommuner och landsting står inför stora utmaningar framöver, på grund av invandringen som vi var inne på men framför allt på grund av en åldrande befolkning. Det senare påverkar på flera sätt: Färre arbetande ska försörja allt fler, och fler kommer att behöva nyttja välfärdstjänsterna som personalförsörjningen inom vården, skolan och omsorgen inte är säkrad. Därför är det av stor vikt att vi politiskt arbetar för att resurserna till kommunerna och landstingen säkras. Det gör de genom skatteintäkter. Dagens kommunala skattebaser är huvudsakligen inkomstskatter som genereras av att människor arbetar. Hur det ser ut vet vi inte riktigt. Det finns signaler om att digitaliseringen och automatiseringen hotar många jobb framöver, men om vi utgår från dagens situation handlar välfärdens finansiering i rent krasst om att antalet arbetade timmar måste öka. Då gäller det att vi politiskt fokuserar på hur det ska gå till. Vi ska ju i olika partier skilja oss åt när det gäller hur vi vill lösa utmaningarna. och Alliansen förespråkar arbetslinjen; vi vill att kakan som fördelas ska bli större. Socialdemokraterna och övriga vänsterpartier lägger större fokus vid själva fördelningen. Enligt mitt sätt att se det är det olyckligt, men det är ju ert ansvar. Däremot behöver vi vara överens om faktauppgifter och om att motståndarsidan, även om vi inte tror på varandras politiska förslag, rent faktiskt handlar i god tro: att varje regering agerar på det sätt man tror blir bäst för . ökade skatteintäkterna för kommuner och landsting , med ett kort avbräck för staten i anslutning till finanskrisen. Det är fakta. under alliansregeringen ökade således både resurserna till välfärden och antalet anställda, visserligen inte i kommunerna eller landstingen men i den offentligt finansierade välfärden. Att bnp växte ännu mer än skatteintäkterna är också fakta och kan vara intressant att diskutera i ett annat sammanhang, liksom även att kommunernas kostnader per invånare ökade mer än skatteintäkterna. Det gör dock inte statsministerns utsagor korrekta. Sammanfattningsvis ökade alltså skatteintäkterna i kommuner och landsting , både i absoluta tal och i förhållande till befolkningen. Likaså ökade antalet anställda inom den skattefinansierade välfärden, både i absoluta tal och i förhållande till befolkningen. Alliansens reformer innebar alltså att Alliansen prioriterade välfärden. Den nuvarande regeringen har tyvärr valt att inte bibehålla alla alliansreformer, vilket jag tror kommer att innebära att inte kommer att gå så bra som det skulle kunna göra. Men den nuvarande regeringen borde åtminstone vara hederlig nog att erkänna ovannämnda fakta, alternativt att inte komma med osanna påståenden om motsatsen. 38 Finansminister (S): Självklart ökar skatteintäkterna när skatten höjs i kommunerna. Att kommunalskatten ökade under de borgerliga åren berodde till stor del på att man höjde kommunalskatterna. Det är självklart så att när ekonomin växer – när vi blir fler invånare – ökar skatteintäkterna till viss del. Men vill man upprätthålla en bra kvalitet i välfärden behöver naturligtvis skatteintäkterna växa mer i takt med bnp än vad de gjorde under den moderatledda regeringen. Framför allt ska det kanske inte ske bara genom kommunalskattehöjningar eller i stor utsträckning genom kommunalskattehöjningar. Siffran för antalet anställda i offentligt finansierad välfärd är från beräkningar. De visar att antalet anställda minskade i förhållande till befolkningens storlek. visar det sig att behoven ökade. Ålderssammansättningen i befolkningen var nämligen på ett sådant sätt att behoven ökade. Man skulle alltså ha behövt betydligt mer skatteintäkter än vad man fick. Detta tror jag ligger i linje med hur de flesta uppfattade verksamheten under dessa år. Man ser dagispersonal, skolpersonal och personal på äldreomsorgen som sliter hårt för att kunna upprätthålla kvaliteten. De skulle behöva fler arbetskamrater. Därför har vi i den här regeringen sedan vi tog över regeringsmakten satsat på kommuner och landsting. Det är särskilt riktade stöd till skolan på hela 10 miljarder. Det är riktat stöd till äldreomsorgen på 2 miljarder. Och i den senaste budgeten är det ett särskilt riktat stöd i de generella statsbidragen på hela 10 miljarder. Det är naturligtvis tråkigt att se att i sin budgetmotion inte lever upp till den samlade satsning som vi gör på kommunerna. 39 (M): Att det var 360 000 fler i jobb gjorde att de kommunala skatteintäkterna ökade. Det var 360 000 fler i jobb trots finanskris och lågkonjunktur. Sedan måste jag säga att det är en förvånansvärt stor skillnad mellan de siffror som har och de andra, så detta kommer man att behöva gräva djupare i – jag ser att finansministern nickar; det är positivt. Allt fler personer och en allt större del av de sysselsatta i arbetar inom den offentligt finansierade välfärden, mycket tack vare att allt fler av de sysselsatta arbetar i privata välfärdsföretag. Det kanske regeringen också borde fundera på, med tanke på den utredning om vinster i välfärden som lades fram . Det är en utredning som skrämmer av många olika skäl, inte bara för att anställda riskerar jobben och att kunder, brukare, elever och patienter i dessa företag drabbas utan kanske framför allt för att den innebär att effektivitet inte ska premieras. Det ska straffa sig att leverera samma eller bättre kvalitet om det innebär lägre kostnad. I ett läge med utmaningar inför hur vi ska klara finansieringen av framtidens välfärd är det extremt olyckligt. Vi har sett resultatet av ett val efter en ovanligt smutsig valkampanj. Själv uppmärksammade jag ordet faktaresistent, som använts för att beskriva hur särskilt den ena kandidaten mer eller mindre varsamt hanterade fakta. Det är min förhoppning att vi i ska slippa den utvecklingen. Jag hoppas att vi kan vara utan statsråd som inte bara politiskt vinklar budskap – det hör i viss grad till våra roller som politiker – utan också medvetet hävdar osanningar. Jag kan konstatera: Under Alliansens tid ökade både skatteintäkterna till välfärden och antalet sysselsatta som utförde det arbetet. Det betyder att alliansregeringen prioriterade välfärden. Med detta vill jag tacka finansministern för debatten. 40 Finansminister (S): Apropå faktaresistens: ifrågasätter att mycket omfattande skattesänkningar under de förra mandatperioderna gick ut över välfärden. Men tyvärr är det så: Sänker man skatten minskar naturligtvis möjligheten att investera i vårt gemensamma samhällsbygge. Då försvinner resurser till vården, skolan och omsorgen. Man urholkar den svenska modellen. Den moderatledda regeringen valde konsekvent att sänka skatten framför att investera i välfärden. Ni sänkte skatten med . Det var så ni prioriterade vid makten. Vi har sett resultatet av politiken: skyhög arbetslöshet och försämrad välfärd. När ni sänkte skatten tog ni inte bara resurser från välfärden här och . Ni grävde också stora hål i statsfinanserna. Ni lämnade efter er stora budgetunderskott som minskar framtida generationers möjlighet att investera. Ni lämnade efter er en skuld som kommande generationer kommer att få betala. Dessutom införde ni en pensionärsskatt som gör att pensionärer får betala högre skatt än de som arbetar. Man tar från dem som har byggt starkt. Den största satsningen gör i den här budgeten är på ett ytterligare jobbskatteavdrag, på . Den största satsningen regeringen gör är på 10 miljarder till välfärden. Vår uppfattning är att det inte är ytterligare jobbskatteavdrag som kommer att bygga starkt. Vi behöver fler anställda i vården, i skolan och i omsorgen för att på så sätt stärka den svenska modellen och bygga starkt för framtiden. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av finansminister , utrikesminister , statsrådet och kulturminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Skatteregler för små och medelstora företag 42 (M): Min fråga går till finansministern. Regeringen bär ett ansvar för den utredning som presenterades om de så kallade 3:12-reglerna. Den föreslår kraftigt höjda skatter på jobbskapare, de små och medelstora företag som skapar fyra av fem nya jobb. Vår framtida välfärd bygger på just de jobben. Vår framtida välfärd, vår trygghet, vår skola och vår förskola bygger på att jobben växer till. Varför vill regeringen straffa jobbskaparna genom att höja skatten för dem med 5 miljarder? 43 Finansminister (S): Just nu skapas väldigt många jobb i . 120 000 nya jobb har skapats sedan regeringen tillträdde. Det är viktigt och en framgång för regeringens politik. Regeringen fick, precis som sa, ett betänkande när det gäller beskattningen av så kallade 3:12-företag. I utredningen föreslås ett antal skärpningar i beskattningar men också en del lättnader i beskattningen vad gäller de begränsningsregler som finns och som inte är särskilt uppskattade av näringslivet. Vi kommer att skicka de här förslagen på remiss. Vi kommer naturligtvis att titta på och noggrant analysera remissinstansernas synpunkter och därefter återkomma till med förslag. 44 (M): Tack, finansministern, för svaret! Det är ju inte lättnaderna som alla de företagare som med stor oro har hört av sig till mig har pekat på, utan det är de 5 miljarderna i skattehöjningar som de har pekat på. Utredningen har agerat helt i enlighet med de tilläggsdirektiv som regeringen lade när den tillträdde, det vill säga: Höj skatten! Vår framtida trygghet grundläggs av människor i arbete och en ansvarsfull politik. Straffa inte dem som skapar jobben! 45 Finansminister (S): Jag noterar att jag har hört säga liknande saker väldigt , att regeringens skatteförändringar kommer att undergräva möjligheterna till jobb och företagande i . Därför blev jag lite förvånad när jag läste budgetmotion . Där visade det sig att ni faktiskt har accepterat i princip alla de skattehöjningar som regeringen har föreslagit och som ni ägnat timme ut och timme in i denna talarstol till att tala om hur dåliga de är. tycker ni att det är jättebra politik. Det kommer ni väl att tycka om det här också . Publicistisk mångfald och lokal medienärvaro 46 (S): Min fråga är till kultur- och demokratiminister . Dagens medielandskap står inför stora utmaningar. Därför var det bra att regeringen tillsatte som presenterats. Två av utmaningarna som vi måste bemöta är för det första behovet av lokal medienärvaro. Det krävs för att vi som medborgare ska kunna följa och påverka vad som händer omkring oss. När detta saknas ökar ofta distansen mellan politiker och medborgare. Apatin tilltar, och det som följer är ofta en sörja där rykten och hat lätt frodas. För det andra krävs publicistisk mångfald. Verkligheten, eller sanningen, är flerhövdad och måste få vara det. Det berikar vårt land. När denna mångfald dör eller försvinner förtvinar till slut det som vi älskar och känner. behöver mer lokaljournalistik, inte mindre. Vi behöver journalister som granskar det vi makthavare gör, följer nyhetsrapporteringen och följer de pressetiska reglerna. Min fråga är: Hur anser ministern att dessa grundläggande värden, alltså publicistisk mångfald och lokal medienärvaro, kan stärkas? 47 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack för frågan om hur vi ska säkra den publicistiska mångfalden och säkra den lokala journalistiken! Det är två av de centrala frågorna i som regeringen tog emot . Utredaren uppdrag handlade, enkelt uttryckt, just om detta: Hur säkerställer vi att den lokala journalistiken och journalistiken i stort kan bära upp sitt demokratibärande uppdrag? Vi har sett hur tusentals journalister har lämnat yrket och hur medierna, inte minst papperstidningarna, får allt svårare att klara sig. Man avvecklar kultursidor och hela kulturbilagor, och hela tidningar läggs ned. De förslag som vi har fått, och som vi just nu läser på departementet, ser vi så här långt är förslag som kommer att kunna skapa bättre förutsättningar för den lokala journalistiken och för mångfalden. 48 (S): Det låter väldigt lovande. Vi ser fram emot dessa samtal med regeringen om hur detta kan hanteras, för det är oerhört viktigt att, förutom den lokala journalistiken, verkligen värna den publicistiska mångfalden runt om i landet. 49 Kultur- och demokratiminister (MP): Ja, och det kommer att bli en grannlaga uppgift. Jag hoppas att många här i riksdag, alla partier, är beredda på de tuffa diskussioner vi behöver ta. Det presstöd som finns utvecklades . Den digitala konkurrensen var inte så stor då. Inte heller fanns Facebook och Google som verkligen har ätit sig in i och tagit hela annonsmarknaden, vilket är en av de större orsakerna till att branschen har så svårt att få ekonomin att gå ihop. arbete för mänskliga rättigheter i 50 (KD): Min fråga till utrikesminister rör en nyvald president. Det är en president som inte bara agerar oerhört provocerande och populistiskt utan också har gjort en hel rad högst kontroversiella uttalanden – en president som sedan sitt tillträde har tagit död på flera tusen personer. Tydligt är att president inte skyr några som helst medel i kriget mot narkotikan. Här är det högst rimligt att tala om ett användande av utomrättsliga avrättningar. I denna kontext öppnade i förrgår en ambassad i . etablerade en svensk försvarskoncern ett kontor i . Vid invigningen lyfte näringsminister dock inte bara fram enbart samarbete kring företagande utan också när det gäller jämställdhet och mänskliga rättigheter. Hur avser regeringen att prioritera arbetet med mänskliga rättigheter och rättssäkerhet i ett land där en nyvald, oberäknelig president inte tycks sky några som helst medel och där nu har mycket stora kommersiella intressen? 51 Utrikesminister (S): Tack för frågan! har beskickningar i 93 länder. är med 100 miljoner invånare det största landet där har saknat representation. Därför var det med glädje som vi återigen kunde öppna en ambassad i . Därigenom ges vi möjlighet att bredda kontakten med hela samhället. Dessutom är en viktig exportmarknad. Genom att vi är på plats kan vi bättre följa utvecklingen. Vi kan engagera oss på ett helt annat sätt och, som vi gör på väldigt många håll i världen, förstås också bevaka situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. 52 (KD): Tack, utrikesministern, för svaret! Internationella relationer är centralt, för är ett oerhört viktigt land. Det är absolut inte fel att vi ökar vår närvaro – tvärtom. Det jag säger är att de öppningar som tycks finnas kring samarbete i kommer att ställa en utrikespolitik som säger sig vara feministisk inför väldigt svåra avvägningar. Därför vill jag veta hur regeringen prioriterar i det nya samarbetet. 53 Utrikesminister (S): I denna fråga måste vi framför allt verka genom EU. Jag beklagar att det har tagit så för EU-länderna att få en gemensam hållning. Jag förväntar mig att vi mycket snart ska komma till en gemensam position där vi tydligt kan markera vad det gäller mänskliga rättigheter, utomrättsliga avrättningar och allt det som vi har sett ske i . Vi driver på för att så ska ske, för vi får mycket större kraft om vi agerar gemensamt. 54 (SD): Min fråga går till landsbygdsminister . Regeringen fortsätter att ge sig på en av landets mest hållbara branscher: skogsbruket. I regeringens höstbudget för utgiftsområde 17 Kultur, medier med mera står det följande på s. 45: ”Alla sektorer som nyttjar mark och vatten ska ta hänsyn till friluftslivets värden som en del av ett hållbart nyttjande.” Det står också: ”Regeringen vill stärka allmänhetens delaktighet i naturvårdsarbetet, bl.a. genom tillgång till miljöinformation, deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning.” Min fråga är: Ser inte landsbygdsministern en konflikt mellan att bland andra han och statsministern har hållit fina tal om bioekonomins möjligheter och att andra delar av regeringen och myndigheter underställda regeringen verkar ha fullt upp med att underminera brukande- och äganderätten för skogsbruket? 55 Statsrådet (S): Skogen är en stor tillgång för . Vi är ett av de länder i som har mest skog. Regeringen jobbar med skogsbruket på ett framsynt sätt, bland annat i det nationella skogsprogrammet. Frågeställaren hänvisar till en text som finns i budgetpropositionen och även i budgetpropositionen . Det är en allmän text som också anknyter till en internationell som anslöt sig till . Det har egentligen inget att göra med den utredning som man nu gör om skogsvårdslagen. 56 (SD): Oavsett vad landsbygdsministern säger här i talarstolen kan man fråga sig om regeringen har en gemensam linje eller inte. Regeringen fortsätter att trampa på den inslagna vägen med en rad landsbygdsfientliga beslut och med det som för skogsägarna verkar vara en långsam kollektivisering av det enskilda skogsägandet och en underminering av brukanderätten. Man skulle kunna kalla det för en modern form av baggböleri eller miljöböleri. I detta fall handlar det om just allmänhetens nyttjande av privata skogsägares enskilda egendom. 57 Statsrådet (S): Skogen har två jämställda mål: miljö och produktion. Dessa mål värnar regeringen. Vi jobbar också med dessa jämställda mål i det nationella skogsprogrammet. Det handlar också om att ta fram nya produkter från skogen, vilket vi har all möjlighet till i . I regeringens strategi ingår att vi ska bli det första landet i världen utan fossila bränslen, och skogen är av enorm betydelse för att vi ska nå det målet. 58 (L): väljare har gjort sitt val. Många av oss hade säkert velat se ett annat utfall, men valet är gjort och ska respekteras. Framför oss har vi en period då vallöften ska konkretiseras och uttalanden som gjorts formuleras i reformförslag. Det är särskilt viktigt för att följa denna utveckling noga, för är mycket viktigt för . Det handlar om handel, företag, konsumenter och jobb. Det handlar om välstånd och klimat samt om säkerhet, både globalt och i där agerande har ökat spänningarna. Min fråga till utrikesministern är inte konfrontatorisk utan snarare konstruktiv. Vad avser regeringen att göra för att upprätthålla samarbete och dialog i de frågor där och har starka gemensamma intressen både globalt och vad gäller säkerhet och stabilitet i och vårt närområde? 59 Utrikesminister (S): Det är klart att vi är förberedda för utgången av detta val. Vi har funderat över vad som händer om den ena eller den andra kandidaten vinner. Vi är i den situationen att vi har haft ett alldeles utmärkt och nära samarbete med , och detta samarbete har fördjupats. Vi har sett ett stort intresse för den nordiska modellen. Vi signalerar fortfarande att vi vill samarbeta med . Vi kommer att göra det i säkerhetsrådet, och vi kommer att göra det bilateralt och i alla multilaterala forum. Vi följer noga utvecklingen. Även om vi är oroade är det först när det omsätts i praktisk handling och praktisk politik som Trump prövas som president. Vi försöker också att påverka genom att framföra våra åsikter och ståndpunkter på ett konstruktivt sätt. Det är vi just nu i full färd med att göra. 60 (L): Jag tackar för svaret och välkomnar att regeringen avser att ta en tidig kontakt med den nya administrationen när den tillträder. Jag välkomnar också att utrikesministern i sina kommentarer särskilt har lyft fram situationen vad gäller säkerhet och trygghet i och vårt närområde. I regeringsförklaringen, som statsministern läste upp i kammaren , sas det att den transatlantiska länken, det vill säga kontakten mellan , och , skulle stärkas. Min fråga är därför: Kan utrikesministern konkretisera hur denna transatlantiska länk ska prioriteras framöver? 61 Utrikesminister (S): Det är via våra diplomatiska och politiska kontakter vi kan göra detta och genom att tidigt signalera att vi önskar hålla fast vid de avtal vi har skrivit med om bland annat försvarssamarbete. Vi önskar förstås också att via säkerhetsrådet se till att dessa frågor förblir i fokus. Ännu återstår det att se vilka personer vi kommer att kunna ha kontakt med. Det är långt ifrån klart vilka som kommer att ta över viktiga uppgifter i Trumps administration. Detta är dock vad vi kan göra för dagen. Insatser för att motverka polarisering 62 (MP): Min fråga handlar också om valet och valresultatet i eller snarare om efterspelet. Den är riktad till kultur- och demokratiministern. Gårdagens resultat har säkert påverkat oss alla på ett eller annat sätt. Det handlar inte bara om vallöftena utan om det som valrörelsen och efterspelet medför. Det har skett en polarisering i det amerikanska samhället som gör mig och många andra oroliga. Jag är också orolig för att detta skulle kunna spilla över på och resten av världen. Hur ser ministern och regeringen på detta? Hur ska vi motverka en sådan här polarisering i samhället och i stället jobba tillsammans? 63 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar ledamoten för frågan. Jag tror att många av oss har ställt sig denna fråga , inte minst på grund allt det hat som det gavs uttryck för i valkampanjen och nivån på debatten. Det är uppenbart att vi har behövt arbeta ihop vårt land. Därför har statsministern från dag ett varit tydlig med att vi arbetar med ett samhällsbygge. Vi investerar massor med politik och mängder av miljarder för ett som håller ihop. Här spelar mediepolitiken en stor roll, och den lokala journalistiken är självklar. Vi behöver också säkerställa att människor känner tillit till våra system, till våra myndigheter, till sina kommuner och ledningar och till förvaltningen i stort. Det betyder att allt det vi gör i regeringen, till exempel arbete i fråga om det offentliga och hur vi strategiskt och tydligt arbetar med att flytta ut myndigheter, är viktigt. 64 (MP): Jag tackar ministern för svaret. Regeringen driver ett samhällsbygge för ett som håller ihop. Vilken roll ser du att du har i detta samhällsbygge? Du nämnde lokal journalistik, men vilken roll har du som demokratiminister för att se till att håller ihop? 65 Kultur- och demokratiminister (MP): Demokratipolitiken är central i detta arbete, och det syns i de budgetpropositioner som har presenterats och som vi kommer att presentera. Mellanvalspolitiken handlar om att skapa mötesplatser. Vi investerar i det civila samhället på ett sätt som ingen regering har gjort på länge i vårt land. Människor ska kunna mötas och förenas. Man ska till exempel kunna få en plats i ett rum att arbeta från.