prot · H40918 · 2016-10-20 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. att (SD) avsagt sig uppdragen som ledamot i skatteutskottet och som suppleant i näringsutskottet samt att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i skatteutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om faktapromemorior Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM9 Förordning om förlängning av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) KOM(2016) 597, KOM(2016) 581 till finansutskottet 2016/17:FPM10 Översyn av EU:s budgetförordning KOM(2016) 605 till finansutskottet 2016/17:FPM11 Direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden KOM(2016) 593 till näringsutskottet § 4 Svar på interpellation 2016/17:36 om bistånd till 1 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärder för att diversifiera biståndet till de västsahariska flyktinglägren för att kompensera för det svenska biståndet av makrill, som upphör i mitten av 2017. Hon har också frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att svenskt bistånd ska gå till den del av som är under Polisarios kontroll. bistår de västsahariska flyktingarna med humanitärt bistånd . Utöver det omfattande kärnstöd som ger beslutade Sida att öka det humanitära stödet till de västsahariska flyktingarna till . Beslutet innebär att det svenska humanitära biståndet till västsahariska flyktingar förväntas bli mer omfattande än . Vårt stöd kanaliseras dels genom Sida, dels genom internationella humanitära organisationer till vilka ger omfattande icke-öronmärkt stöd. Till de humanitära organisationer som stöttar, och som är involverade i att bistå de västsahariska flyktingarna med exempelvis livsmedel och hälsovård, hör , , och , Programme. bidrar också via EU-budgeten till Echos insatser i lägren. Svenskt humanitärt bistånd baseras på humanitära behov och på de humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, oberoende och neutralitet. Därtill kommer att Sida ska använda humanitära anslag effektivt och strategiskt för att kunna hjälpa så många nödlidande som möjligt. Sida lever upp till dessa principer. Likaså har Programme förmåga och expertis att sätta samman näringsriktiga livsmedelsransoner. De västsahariska flyktingarna befinner sig till största delen på algeriskt territorium, och humanitära insatser sker därför där flyktingarna finns. Om humanitära behov uppstår på andra geografiska områden finns det inget principiellt hinder för att bistå även där. Slutligen vill jag påpeka att stöd till de västsahariska flyktingarna kommer att fortsätta, precis som vårt stöd till FN-organisationernas kärnbudgetar. Vi verkar för att fler länder och aktörer ska bidra till de olika humanitära kriser som pågår, till exempel i . Vi har därför löpande kontakt med de länder som är mest engagerade i frågan. 2 (V): Tack, ministern, för svaret på min interpellation! Jag välkomnar ministerns svar om att biståndet till de västsahariska flyktinglägren kommer att öka. Det är viktigt att fortsätter att ge ett bra bistånd och att detta stöd inte prioriteras ned i skuggan av mer akuta konflikter. De västsahariska flyktinglägren är mycket välorganiserade och demokratiskt uppbyggda. Det betyder att det bistånd som vi skickar in verkligen kommer folket till del och fördelas på ett rättvist sätt efter behov. En stor del av den västsahariska befolkningen lever i flyktingläger i saharisk öken i södra , som en direkt följd av illegala ockupation av landet. Det är en ockupation som bedöms som rättsvidrig av bland annat den i – det här känner ministern naturligtvis väl till. Förhållandena i lägren är mycket svåra. Man är helt beroende av stöd och hjälp utifrån för sin överlevnad. Den svåra situationen förvärrades ytterligare då lägren drabbades av ett omfattande regnoväder. Jag besökte de västsahariska flyktinglägren och kunde med egna ögon se den förödelse som regnandet hade orsakat. Det var tusentals raserade hus och skolor och förstörda vägar och ungefär 20 000 hemlösa familjer. Tyvärr har man kunnat se en negativ trend vad det gäller biståndet till de västsahariska lägren från omvärlden. Ett exempel på det är att FN har fått minskade anslag, att det spanska stödet, som har varit väldigt omfattande, drastiskt har dragits ned och att även EU har dragit ned på sitt stöd. Mot den bakgrunden är det väldigt bra att stöd till lägren kommer att öka – det kommer då i huvudsak att kanaliseras genom strategiska partner, däribland flera FN-organ. Men det betyder också att den näringsrika makrillen, som den svenska organisationen har bistått med , troligtvis kommer att försvinna som bistånd . Makrillen är den enda regelbundna proteinkälla som de västsahariska flyktingarna får. Varierad mat är väldigt betydelsefullt för hälsan. Näringstillförseln i de västsahariska flyktinglägren är dålig enligt internationell standard. av de gravida kvinnorna lider av anemi. Av barnen lider av kronisk felnäring, av anemi och av kortväxthet. Ministern säger i sitt svar att Programme har förmåga och expertis att sätta samman näringsriktiga livsmedelsransoner. Men tyvärr skickar organisationen bistånd som är anpassat till människor som befinner sig i en katastrofsituation . Det är alltså inte anpassat till människor som lever som flyktingar . Den mat som Programme levererar är alltför ensidig och bristfällig. Den behöver kompletteras med andra produkter som frukt, grönsaker och animaliska proteiner. Den viktiga proteinkälla som så väl behövs och som till stora delar utgörs av makrillen hotar nu att upphöra. Det tycker jag är väldigt olyckligt. Jag tycker inte att jag har fått tillräckliga svar på om ministern har fått garantier för att detta viktiga bistånd kommer att kompenseras och i så fall hur. 3 (V): Jag tycker att detta är en viktig debatt och vill tacka , som har initierat den. Det är egentligen sista ockupation – den finns fortfarande. Det är inte acceptabelt att det ska fortgå på det sätt som det gör. Därför är det väldigt viktigt att omvärlden fortsätter att visa solidaritet med och det västsahariska folket och därmed väldigt tydligt fördömer ockupation. Det är bra att höra från ministern att vi ökar biståndet till flyktingarna i de västsahariska lägren i södra . Jag noterar också med visst intresse svaret på fråga om kan ge bistånd till de områden som kontrolleras av Polisario. har inte några principiella invändningar mot att ge bistånd även till de områdena. Det tycker jag är väldigt positivt, för där tror jag också att det finns väldigt stora behov. Jag har också besökt flyktinglägren omkring i södra och kan vittna om att behoven är enorma. De har blivit ännu större i och med extrema väderhändelser och liknande. Men det är inte bara mer bistånd och humanitärt arbete som behövs, utan det behövs också mer politiskt agerande från . Några saker som jag i det här sammanhanget skulle vilja lyfta upp är till exempel det fiske- och jordbruksavtal som EU har med och som EU:s tribunal glädjande nog dömde ut i en dom i den lägre instansen i . Den här domen har EU:s ministrar överklagat, och det förvånar mig och gör mig väldigt besviken att även som land är med och överklagar denna viktiga dom. Domen säger att avtalet med var helt illegitimt och att använder det ockuperade området för att fiska och dra annan nytta av ockupationen. Därför tycker jag att det är så beklagligt att var med och överklagade . Jag tycker också att det vore på sin plats att regeringen följde det tillkännagivande som vi har gjort här i kammaren, nämligen att erkänna som land. Det är en majoritet i som vill göra det, och en mängd länder – ungefär ett 80-tal länder, främst de afrikanska länderna – har redan erkänt som land. Det skulle vara en väldigt viktig politisk markering. Jag kommer ju att ha en debatt senare här med ministern om klimatpolitik. inleds klimattoppmötet COP 22 i i . Det är ett väldigt viktigt möte, men jag måste säga att jag tycker att är en olämplig värd för detta klimattoppmöte. Det borde inte hållas där, för man ska inte ha sådana här viktiga möten i länder som är ockupationsmakter. kommer det här mötet att hållas ändå, och jag förstår att ministern reser dit eftersom klimatfrågan är väldigt viktig. Men jag hade önskat att man hade enats om en annan värdnation för detta viktiga möte. 4 (S): Det är jättebra att lyfter fram denna viktiga fråga och att vi fortsätter att debattera. Ett av de områden där ändå bistår är just det humanitära. Den här konflikten har, precis som beskrivits tidigare här i debatten, skapat en utdragen flyktingsituation och betydande mänskligt lidande. Dessutom blockerar konflikten regional utveckling , vilket gör att de humanitära insatserna kommer att vara livsavgörande . Den översyn som gjorde visar också på behovet av en utveckling av det svenska biståndet till . Jag tycker att ministern här också har visat att vi gör det och att vi anpassar oss till det rådande läget. Det humanitära biståndet har ökat, och följer noga utvecklingen i . Det jag skulle vilja tillägga är att Sida är en självständig myndighet, och att ministern ska ansvara för innehållet i matransonen blir på något vis orimligt. Men självklart är det oerhört viktigt att vi inser att det här är ett långsiktigt och livsavgörande humanitärt stöd och att vi måste se till att finansiera det tillräckligt. Precis som säger måste vi därför garantera att den här krisen inte överskuggas av andra akuta kriser, och det tycker jag att visar att vi inte kommer att tillåta. 5 Statsrådet (MP): Tack för alla inlägg och tack, framför allt, för rapporterna från tillståndet i lägren i ! Precis som och har även jag besökt flyktinglägren i och vet hur svår situationen är där. Det finns även positiv utveckling i lägren, men har de här regnen naturligtvis gjort att det har blivit oerhört svårt. Vi kan med oro konstatera att EU har dragit ned sitt stöd, och det är flera av EU:s medlemsländer som också har dragit in sina bilaterala stöd till och just till flyktinglägren i . Med anledning av detta har tillsammans med de EU-länder som ger bilateralt stöd – förutom bland annat , , och även – skrivit ett brev till kommissionen och till Echo för att säga att vi är oroade över situationen. Vi säger också att vi gärna vill vara mer aktiva också i en dialog om hur man kan se över detta så att denna flyktingsituation, en av de allra mest utdragna i världen, inte glöms bort. Naturligtvis måste man också se helheten när de humanitära behoven i världen har fyrdubblats . Vi har 130 miljoner människor i behov av humanitär hjälp just , och FN:s appeller till de allra mest nödställda är bara uppfyllda till knappt hälften. Det här är naturligtvis i sin helhet en fullständigt oacceptabel situation. Vi ser fler och fler krig och konflikter och även fler och fler naturkatastrofer som gör att de humanitära behoven blir oerhört stora. Vi har alltså stora utmaningar. är en av de största humanitära givarna i världen, och vi har trots allt ökat vårt öronmärkta stöd till just de västsahariska flyktingarna . Jag vill också understryka att det är Sida som myndighet som har som självständigt uppdrag att omsätta regeringens politik i praktiken. Det gäller även det humanitära biståndet. De humanitära principerna ska alltså följas, och de som har störst behov ska naturligtvis prioriteras. Sida fattar självständiga beslut om vilka samarbetspartner som ska användas och vilka partnerskap som ska ingås. Behovet av näringsriktig kost tas alltså med av Sida i en helhetsbedömning, och därefter väljer de samarbetspartner. Regeringen är naturligtvis involverad i dialog med exempelvis Programme, UNHCR och andra aktörer kring de behov som finns. Det handlar både om de akuta behoven och om att vi måste brygga över till det långsiktiga utvecklingsbiståndet. Det måste också finnas stöd till utbildning, ekonomisk utveckling och självförsörjning för att människor ska kunna bidra till sin egen försörjning. Detta tycker jag är en väldigt viktig fråga när vi tittar på alla de miljoner människor som fastnar i utdragna flyktingsituationer. talade om klimattoppmötet. Det är den afrikanska gruppen som har utsett vem som ska stå värld för klimattoppmötet. Det är alltså inte FN som har gjort det, och har inte varit inblandat i beslutet över huvud taget. 6 (V): Tack, ministern, för svaren! Jag tycker att det är väldigt bra att ministern påpekar att försöker involvera fler aktörer och på det sättet också försöker få upp Västsaharafrågan internationellt. Det är positivt. Ministern säger också att Sida ska använda sitt humanitära anslag effektivt och strategiskt för att hjälpa så många nödlidande som möjligt. Det är naturligtvis riktigt och klokt. Därför blir jag lite förvånad över att Sida bestämt sig för att fasa ut biståndet som kanaliseras via Praktisk Solidaritet främst i form av den näringsrika makrillen – det stöd som varit just både effektivt och betydelsefullt. Till en förhållandevis liten kostnad för Sida har den här organisationen kunnat fylla ett viktigt basbehov. riskerar detta stöd att försvinna utan att det finns en klar garanti för att det ersätts av något likvärdigt. erkänner ju inte , och tar man bort det bistånd som kanaliseras genom en svensk organisation. Det kan ge konstiga signaler till västsaharierna om att kanske inte längre står på deras sida. Den svenska kopplingen blir inte lika tydlig om den kanaliseras genom internationella organ, och den direkta dialogen med befolkningen blir också sämre. Det är positivt att ministern öppnar upp för möjligheten att även kunna bistå flyktingar i den del av som är under Polisarios kontroll. Det är alldeles riktigt att de flesta flyktingar bor i flyktingläger i södra . Det finns möjligheter för fler att bosätta sig i den del av som är under Polisarios kontroll, men då behövs mer stöd utifrån. har Polisario satsat på att bygga upp den del av landet som man själv kontrollerar – ungefär 20–av landet. Man har utsett Tifariti till att fungera som provisorisk huvudstad. Det är lite osäkert hur många som bor i området. Det kan röra sig om några tusen, främst nomader, men även människor från flyktinglägren bor där . I området finns administrativa byggnader, sjukhus, museum och ett universitet. Vidare finns delar av Polisarios armé där, och FN:s övervakningsstyrka har två posteringar i området. Det finns goda möjligheter att utveckla den delen av landet och få fler att flytta dit, framför allt från flyktinglägren i . Men samhället är i stort behov av bistånd för att kunna utvecklas. Ett av problemen i den befriade delen är bristen på fungerande infrastruktur, framför allt tillgången till vatten och vägar. Det behövs även stöd till utbildning och sjukvård. Det här skulle kunna vara en viktig uppgift i biståndsarbetet som skulle hjälpa till att bygga upp den delen av landet och bidra till att ge det luttrade västsahariska folket ny framtidstro, öka sysselsättningen och stärka självförtroendet. Det skulle även dra bort fokus från den diskussion som har uppstått om att återuppta den väpnade kampen igen. Det är en diskussion som har uppstått ur frustrationen över att så lite händer i fredsprocessen. Finns det några diskussioner eller planer på att utöka biståndet till den del av som är under Polisarios kontroll ? Om inte – skulle ministern vara beredd att diskutera ett sådant bistånd om en förfrågan kommer? 7 (V): Jag vill knyta an till det som tog upp, nämligen vikten av att omvärlden inte vänder ryggen. Frågan om bistånd i områden som är under Polisarios kontroll skulle kunna vara en sådan åtgärd för att hjälpa som stat. Jag tog upp i mitt tidigare inlägg att borde erkänna som land. Det finns ett tillkännagivande från i den frågan. Jag vet att frågan har diskuterats , men jag tycker fortfarande att regeringen borde göra det. Den fråga som inte har diskuterats lika mycket är den om EU-tribunalens upphävande av fiske- och jordbruksavtalet med . Avtalet är faktiskt ett rent plundringsavtal, och avtalet gör det möjligt för att till exempel fiska på västsahariskt vatten. Det är helt oacceptabelt, och det konstateras i domen. Varför, , har stött överklagandet av domen? Borde det inte vara en dom som vi välkomnar? 8 (S): Jag konstaterar i mitt sista inlägg att det stora problemet är att människor fortfarande tvingas vistas i dessa flyktingläger. Vi stöder FN-processen och FN:s särskilda sändebud för , , och hans arbete som syftar till en rättvis, varaktig och ömsesidigt acceptabel politisk lösning som ger folk självbestämmande i enlighet med de regler som har beslutats av . , på vägen dit och som vi stöder FN-processen ökar vi det humanitära stödet. Vi måste också se till att det blir en överbryggning till ett mer långsiktigt utvecklingsbistånd dels för att skapa förutsättningar för den politiska processen att bli framgångsrik, dels för att långsiktigt förbättra livssituationen, möjligheten till utbildning och arbete för de människor som år bor kvar i lägren. 9 Statsrådet (MP): Jag vill återigen tacka för inspelen! Humanitära insatser till Polisariokontrollerade områden bedöms utifrån behov. Här finns det inget hinder mot att sådana insatser kan ske i området. Sedan finns det en regional strategi för med olika saker i fokus som just nu inte omfattar det Polisariokontrollerade området. Det är en strategi som syftar till att stärka frågan på det regionala planet. Just nu finns det inget planerat. Återigen är det Sida som har det planeringsansvaret. har inte för avsikt att erkänna . Däremot stöder FN-processen och erkänner västsahariernas rätt till självbestämmande. Vi inväntar överklagandeprocessen av EU-tribunalens dom. Det ska komma en dom framöver. position i kretsen av EU:s medlemsländer i rådet var att inte motsätta oss en sådan överklagan, som det fanns enighet om. Vi ser det som en principiellt viktig dom, och vi väntar på utslaget. Det här är givetvis en viktig fråga, och vi stöder FN-processen. Det här är en beklaglig fråga som inte har funnit sin lösning trots mycket stora ansträngningar från världssamfundet och alla parter. Låt mig återkomma till frågan om den humanitära situationen. kommer att stå fast vid att stödja det västsahariska folket. är en av de största givarna. Vi har tagit ett initiativ med andra EU-givare för att EU ska ha en samlad ansats för att stärka sitt humanitära stöd till de västsahariska flyktingarna som finns i och eventuellt på andra platser också. 10 (V): Tack, ministern, för svaren och debatten! Jag är glad för att ministern lovar att det svenska stödet till de västsahariska flyktingarna kommer att fortsätta. Det är oerhört viktigt. Jag hoppas också att ministern kommer att jobba hårt för att se till att biståndet till lägren blir mer differentierat och att vi får garantier för att den viktiga makrillen kompenseras så att maten till flyktingarna blir mer näringsriktig. Jag hoppas också att ministern är beredd att utveckla biståndet så att det även kommer att omfatta den del av som är under Polisarios kontroll. Jag är övertygad om att det skulle bidra mycket till att minska frustrationen bland västsaharierna och bidra till mer stabilitet och framtidstro. Ministern nämner också den strategiska regionala utvecklingsplanen. Jag tror att ett av de viktigaste bidragen till en sådan plan skulle vara att erkänner . Det skulle verkligen öka stabiliteten, möjligheten till fred och till att få lugn och ro i regionen. Annars finns det faktiskt en risk att det kommer att utbryta krig igen mellan och . är det bara eldupphör, och det råder en stor frustration bland framför allt unga västsaharier. Krig vill vi naturligtvis undvika. Ett erkännande skulle påskynda processen och bidra till att få en snabb lösning på den långa konflikten. 11 Statsrådet (MP): Jag lovar att vi ska hjälpa dem som har behov av humanitär hjälp, oavsett var de finns. Vårt stöd till västsahariska flyktingar som har detta behov står fast. Den femåriga regionala strategin för svenskt utvecklingssamarbete i och gäller . Prioriteringarna för den är stark demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, hållbarhet och klimat, ekonomisk integration och handel. Det är klart att just nu ingår inget samarbete med eller stöd till de områden i som står under Polisarios kontroll. Det är ingenting jag på något sätt lovar kommer att ske. Däremot finns den här regionala strategin. Det är väl det fönster som finns för utvecklingssamarbete , när vi inte har bilateralt stöd eller samarbete med mer än några få länder i regionen. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2016/17:37 om EU:s förslag om ansvarsfördelning för växthusgasutsläpp 12 Statsrådet (MP): har ställt frågor till mig om EU:s förslag om ansvarsfördelning för växthusgasutsläpp. Den första av frågorna är om jag kommer att verka för att den övergripande ambitionsnivån höjs i förslaget till ansvarsfördelning. Jag håller med om att EU:s ambitioner till 2030 inte räcker för att EU ska ta sitt ansvar för att nå mål. Ambitionsnivån behöver höjas. har tidigare gjort bedömningen att EU:s ansvar och förmåga skulle motsvara en utsläppsminskning med mellan till 2030. Det baserades på de globala ambitioner som rådde före skärpningen av de globala målsättningarna i . Regeringen engagerar sig för att öka ambitionen. Jag har fört samtal med kollegor i EU kring alla delar av med detta övergripande mål. Tyvärr är möjligheterna att fatta beslut om ändrade målsättningar små eller obefintliga. Ett beslut skulle behöva tas på och i konsensus mellan alla medlemsländer. Förutsättningarna för det finns inte. Regeringen arbetar därför för en betydligt starkare översynsklausul än den som finns i kommissionens förslag för att ha en tydlig grund för beslut om höjd ambitionsnivå i samband med de översyner som ska ske under . Regeringen vill se en översyn inom EU redan i anslutning till den första översynen under , som ska ske när FN:s klimatpanel kommer med en ny rapport , i stället för som kommissionen föreslår först . Den andra frågan handlar om att ta bort eller minimera möjligheten att uppnå nationella utsläppsminskningar med uppköp av utsläppskrediter i andra länder. Här vill jag påpeka att målen under ansvarsfördelningen nås med enbart inhemska åtgärder inom unionen. Det innebär att de enda utsläppskrediter som kommer att kunna köpas in av ett medlemsland är utsläppsenheter från ett annat medlemsland. Det är ingen ny möjlighet, utan det finns med redan i EU:s ansvarsfördelningsbeslut som gäller . Att ta bort den möjligheten har aldrig varit uppe till diskussion. Den tredje frågan är om jag kommer att verka för att avskaffa eller minimera möjligheten att tillgodoräkna sig upptag i sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Här vill jag framhålla att det är viktigt att regelverket för bokföring utformas på ett bra sätt. Regeringen analyserar fortfarande utformningen och effekterna av flexibiliteterna i förslagen. Det står klart att flexibilitet kommer att vara en del av det slutgiltiga ramverket. Regeringen håller med om att viss flexibilitet behövs men anser att det är viktigt att den inte utformas så att vissa medlemsländer inte behöver genomföra de åtgärder och den omställning som krävs om de långsiktiga klimatmålen ska kunna nås. Utformningen av flexibiliteten måste göras så att systemets faktiska ambitionsnivå och miljömässiga integritet behålls. Slutligen har frågat om jag kommer att verka för att det i förordningen om ansvarsfördelning förs in en artikel om internationellt samarbete där EU och dess medlemsländer i större utsträckning utlovar kapital, teknik och samarbete för att hjälpa utvecklingsländer att snabbt minska sina utsläpp. Detta är en viktig del av EU:s och medlemsländernas åtagande under och en diskussion som är mycket viktig. Den ska vi dock föra i andra sammanhang. Eftersom målen för ESR, utsläppsminskningsansvarsfördelningen, ska nås med inhemska åtgärder och förordningen handlar om hur detta ska ske är det inte aktuellt att föra in frågan om internationellt samarbete i förordningen. 13 (V):