prot · H30969 · 2016-02-24 00:00:00 — Jag vill höra hur ni rent praktiskt vill genomföra er politik i flyktingfrågan. 29 (M) replik: Det vi kan konstatera är att de senaste årens konflikthärdar och sönderfallande stater har gjort att vi har fler flyktingar i världen än på mycket . Uppemot 60 miljoner människor är på flykt. Vi måste se till att komma åt grundorsakerna till att människor är tvungna att fly. Det handlar om kris- och konflikthantering. Det handlar om att ge humanitärt stöd till de människor som är på flykt. Det handlar naturligtvis också om att engagera sig i utvecklingsarbete, så att man kan få en bättre framtid där man bor. Det här har även inneburit stora utmaningar och påfrestningar, inte minst för EU, då en gemensam syn på hur man ska kunna lösa frågan har saknats och delvis fortfarande saknas. Att jag för att på något sätt tillgodose önskemål ska stå och räkna upp alla de förslag som har utarbetat ställer jag inte upp på. Vi har en helt annorlunda syn på människors rättigheter, rätten att söka asyl och vårt ansvar för att bidra till en bättre värld. ska vara ett öppet och generöst land. Just nu står vi inför mycket stora utmaningar. Det är därför vi har föreslagit ett antal åtgärder som gör att vi kan få ett andrum, en paus i flyktingmottagningen, så att det blir ordning och reda och så att det blir tydligt att alla länder i EU måste ta sitt gemensamma ansvar. Men vi har inte samma utgångspunkt som . Vi tror att samarbete är lösningen, inte isolation. Vi tror på att vi ska kunna hjälpa människor både på plats och här i , även i vårt eget land. Vi ser inte det här som ett hot mot vår framtid. Vi ser det som utmaningar. 30 (SD) replik: De förslag som nu pratar om att har skulle jag gärna vilja se på bord, så att vi kan titta på dem. har jag inte sett dem. Kanske kommer då också att fortsätta stödja dem även om skulle rösta på dem. talar om att gå till grundorsaken till att människor är på flykt. Ja, vi i har drivit på för förebyggande arbete och ökat stöd i närområdet. Vi har föreslagit 9 miljarder till krisens närområde. hade i sin budgetmotion 500 miljoner extra till UNHCR och sedan 500 miljoner ytterligare till olika organisationer. På vilket sätt kan med trovärdighet säga att de löser samhällsproblem som vi inte klarar av att lösa, när vi har en mycket mer utarbetad politik för förebyggande arbete i närområdet, med långt mycket mer humanitärt bistånd och långt mycket mer av konkreta förslag på det här området än vad har? Jag tycker att kanske ska vara lite försiktiga innan de anklagar för att inte ha lösningar på problemen. Vi har också väckt flera konkreta motioner på det här området. 31 (M) replik: Till skillnad från förhåller vi oss inte i första hand till olika partier i utan till de samhällsproblem som man måste lösa. Det tycker jag att fler partier borde göra. Vi ska titta på vad vi har för samhällsproblem, arbeta med att utveckla vår politik och sedan naturligtvis vinna opinion för de förslag som vi har. Vårt syfte med det är självklart att vi ska komma till regeringsmakten för att kunna genomföra de förslag som vi tror på. Att säga att alla människor ska hjälpas på plats när konflikterna redan har brutit ut, vilket är ett av förslag, tror vi inte är den rätta vägen. Det handlar om att komma åt grundorsakerna – inte till att man flyr från flyktinglägret, utan till att man är tvungen att fly från förtryck, krig och våld. Det är där vi moderater kan göra skillnad. Vi har som sagt en helt annan utgångspunkt. Vi vill lösa problemen. Vi förhåller oss inte till andra partier. 32 (MP) replik: Jag instämmer i en del av omvärldsanalys. Det är naturligtvis en styrka i ett så litet land som , med av jordens befolkning, att vi faktiskt är eniga om en hel del, inte minst när det gäller den auktoritära Putinregimens repression inåt och aggression utåt. Där råder det stor enighet mellan våra partier. Möjligen finns det lite större utrymme för ett vitalt tankeutbyte om vi tittar åt andra hållet. Det är inte så att blir helt oproblematiskt som stormakt bara för att Putinregimen är aggressiv. Jag har här ett nummer av , som definitivt inte är någon radikal tidskrift. Den har god inblick i hur makteliterna tänker, inte minst i västvärlden. Där finns en ganska skrämmande artikel om hur Obamaadministrationen vill anslå för att rusta upp de amerikanska kärnvapnen. De vill utveckla en ny typ av kryssningsmissil som kan bära både konventionella laddningar och kärnvapenladdningar. Den tidigare amerikanske försvarsministern beskriver tillsammans med den före detta biträdande amerikanske försvarsministern , som hade ansvaret för de nukleära programmen, de nya amerikanska vapnen som unikt farliga – ”uniquely destabilising type of weapon”. Jag hör aldrig problematisera den här sidan av upprustningsspiralen. Det skulle vara intressant att höra kommentera det. 33 (M) replik: Jag hoppas att vi är överens om att en värld utan kärnvapen och utan ett behov av så stora militära styrkor, där vi i stället kan lösa konflikter genom dialog och samarbete och inte genom hot och upprustning, skulle vara en ideal värld. ser inte verkligheten ut så. Då är det bland annat uppgift att driva på frågor om nedrustning. Det gäller särskilt kärnvapen: spridning av kärnvapen och både taktiska och strategiska kärnvapen. Här gäller det att vara kritisk mot alla som man ska vara kritisk mot. Det som har varit tydligast är den uppskruvade kärnvapenretoriken från sida. Vi ser också exempel på att man faktiskt övar det här, mer eller mindre , i övningar som kanske inte är så stora och också i strategiska övningar. ska naturligtvis försöka vinna vänner och allierade i den här kampen inom EU och FN för att fortsätta med det viktiga nedrustningsarbetet som ju, med tanke på att vi har en mycket oroligare värld, har kommit i skymundan. har dessutom unika kompetenser på det här området, inte minst när det gäller den övervakningsregim som finns för att upptäcka till exempel prov av kärnvapen. Det ska vi självklart fortsatt stödja, men det är ingenting som vi kan göra ensamma. På den punkten är vi nog överens. Däremot ser vi inte det här som ett hinder för att samarbeta med länder som , eftersom är en central del av säkerhet i och med den transatlantiska länken. Det är också därför som vi tycker att det är viktigt att värdlandsavtalet med nu kan komma på plats. Jag skulle vilja föra in det i debatten också. 34 (MP) replik: Tack för ett ganska utförligt svar, ! Jag skulle ändå vilja borra vidare i detta. Är för att vi ansluter oss till det här humanitära initiativet om total avveckling av planetens alla kärnvapen? Då kan det faktiskt bli lite svårt att vara Natomedlem. är engagerat i de här frågorna, men när man röstade om det i lade de ned sin röst. Inget Natoland stödde detta. Det har rimligtvis något slags koppling till att är med i en kärnvapenallians. Ser inte en problematik i att verka för kärnvapennedrustning och gå in i en USA-ledd kärnvapenallians? 35 (M) replik: Som jag sa i den första repliken måste vi ändå se världen som den är. Olyckligtvis finns det också en balans mellan och ett hot från olika länder som har kärnvapen i sin arsenal. Kärnvapen skiljer sig ju från många andra vapen i och med att när de väl används blir konsekvenserna mer eller mindre oöverblickbara. För och är det viktigt att se vad som gynnar vår säkerhet bäst. Där har vi stora skillnader i synen jämfört med . Vi tycker att det skulle vara bra att ha försvarsgarantier och inte bara förhoppningar om att få hjälp och stöd. Vi tror också att ett Natomedlemskap skulle höja tröskeln för den som ens skulle fundera på att vara aggressiv mot eller angripa . Det är alltså både någonting som höjer tröskeln för att attackera och någonting som höjer vår säkerhet. Därför tycker vi också att det värdlandsavtal som är på väg är någonting positivt. 36 HANS (V) replik: gjorde föga förvånande ett stort nummer av Natofrågan i tidigare repliker och i sitt anförande. Det är lite oklart om det beror på att verkligen brinner för Natofrågan eller om det helt enkelt är så att efter saknar andra utrikespolitiska frågor att driva i denna kammare. Jag hörde här argumentera för att ett Natomedlemskap skulle öka säkerheten för . Men ett Natomedlemskap skulle också innebära att vi gick in i en försvarsallians med Erdoğans och att vi undertecknade ömsesidiga försvarsförpliktelser mellan och . Vi skulle alltså gå in i en försvarsallians med som blir alltmer auktoritärt och som kränker de mänskliga rättigheterna, som förvandlar sina egna kurdiska städer till krigszoner, som ligger i konflikt med flera av sina grannländer, som har kränkt folkrätten i och som har spelat en entydigt destruktiv roll i det grymma kriget i . Hur skulle det göra oss säkrare i att gå med i en försvarsallians med Erdoğans , ? 37 (M) replik: Jag håller med om mycket i den kritiska bild som målar upp kring hur det ser ut i , inte minst inrikespolitiskt och när det gäller den auktoritära regim, den press och den minskade grad av frihet som råder i landet. Man är omgiven av flera konflikter, och, vilket är väldigt allvarligt, det är en ökad spänning mellan och . Ja, vi vet att är medlem i Nato. Det gör inte att jag tror att vi skulle bli mindre säkra av att vara Natomedlemmar. Alla Natomedlemmar har bestämt sig för att angrepp på ett enskilt medlemsland ska tolkas som ett angrepp på hela alliansen. Med tanke på hur osäkert det faktiskt ser ut i vårt närområde – jag försökte ge en bild av det i mitt anförande, och jag tror att alla håller med om den mörka bilden – är det, och det är vi överens om i kammaren, samarbete och samverkan med andra länder och andra organisationer som bygger säkerhet. är läget så pass allvarligt att vi tycker att skälen för att ytterligare stärka vår säkerhet är tunga. Det är också därför som vi är tydliga med att vi tycker att vi bör sätta upp en färdplan för hur ett svenskt Natomedlemskap ska kunna se ut. Jag vet att är emot det och alltid har varit emot det, och jag har svårt att se någon nyansskillnad i detta. Men man kan inte bara önska bort de problem och hot som vi står inför. Däremot innebär det inte att vi inte ska vara kritiska när det sker brott mot mänskliga rättigheter och när vi ser att utvecklingen går åt fel håll. Det ska vi göra med kraft. Det måste man kunna göra genom att vara tydlig och inte genom att sluta samarbeta. 38 HANS (V) replik: Det där lyckades sådär med. Det var inte riktigt glasklart varför anser att mina föräldrar hemma i i , mina grannar i och mina vänner och bekanta runt om i blir tryggare i sin vardag och hur man garanterar vår gemensamma säkerhet genom att knyta närmare och president alltmer auktoritära regim. Nato är inte ett smörgåsbord. Går vi in i Nato är vi lika mycket allierade med Erdoğan som med våra nordiska grannländer. Det går inte att gå in i en allians bara med våra nordiska grannländer, utan det är lika mycket en militärallians med ömsesidiga försvarsförpliktelser med . Ja, vi befinner oss i ett allvarligt säkerhetspolitiskt läge i . Det finns åtskilliga hot mot säkerheten. Ett av de hoten är det alltmer auktoritära styret i . Jag har svårt att se att svaret på detta mycket allvarliga säkerhetspolitiska läge i skulle vara att vi gick in i en försvarsallians med . 39 (M) replik: Jag tror inte att det är det enda argumentet som kan rada upp för sitt eget motstånd mot ett samarbete med den centrala organisationen för säkerhet. Genom att samarbeta och genom att planera och öva ökar man sin militära förmåga, vilket vi kommer att dra nytta av. måste vi kunna vara en tydlig kritiker mot länder som vi samarbetar med, om det så är EU eller Nato, där utvecklingen går åt fel håll. Där är vi helt överens. Om det är en utveckling som vi inte vill se måste vi öka våra ansträngningar för att genom dialog och med kritik se till att man bryter den negativa utvecklingen. och jag har helt olika utgångspunkter. Vi tror på samarbete. Vi tror på att det ökar vår säkerhet, som Östersjöstat men också som ett land i . I det allvarliga läge som vi befinner oss behöver vi som sagt garantier och inte förhoppningar. 40 (SD): Det är mycket som händer i världen just , mycket mer än vad som ryms i det här anförandet. Jag vill därför börja med att nämna att utrikespolitiska program, med våra viktigaste ideologiska utgångspunkter och ställningstaganden, finns att läsa på vår hemsida. Konflikten i har skapat oerhört lidande. Den hänsynslösa terrororganisationen måste stoppas, och Asadregimen måste upphöra med sina övergrepp och att använda svält som vapen. Det är positivt att det görs försök till fredsförhandlingar i . Vi får hoppas att den utlovade vapenvilan verkligen träder i kraft . Att det har givits ett visst humanitärt tillträde till utsatta regioner i inger också hopp, även om det finns mycket kvar att göra. En viktig grundförutsättning för en långsiktigt hållbar lösning är att alla parter finns representerade vid förhandlingsbordet, förutom terroristgrupper givetvis. Även om det har funnits vissa enskilda representanter från kurder och kristna anser vi att kurder och kristna som grupper ska vara bättre representerade i fredsförhandlingarna. En långsiktigt hållbar lösning i måste ta hänsyn även till deras situation. och behöver rikta om sin flyktingpolitik helt och satsa mångdubbelt mer i krisens närområde i stället för att skala av alltmer av biståndet för att bekosta en ohållbar asylpolitik i . Det är bra att regeringen har börjat ta efter förslag i vissa migrationsfrågor, men mer behöver göras. I går deltog jag i en konferens i tillsammans med utrikesutskottet i . Talmannen för var där och talade. Han var tydlig med att bistånd till ursprungsländer och närområdet är oerhört viktigt och borde prioriteras i högre utsträckning. Han uttryckte stor besvikelse över att inte fler länder i EU har bidragit till att stödja . i ledde till att betydande bidrag från olika länder utlovades. Det är positivt, men det är inte tillräckligt. Och uppvaknandet kommer på tok . Jag tror inte att regeringen och utrikesminister förstår vidden av de problem som den irreguljära migrationen leder till. Rapporterna The Sea: a front door to irregular migration och Organised crime and migrants behandlades i , som jag deltog i. I rapporterna slås det bland annat fast  att migranter på väg till ofta rånas på färden, utsätts för tvångsarbete, sexuellt utnyttjande eller misshandel  att smugglarna använder sig systematiskt av sjöodugliga fartyg och kastar loss i överfullt tillstånd och därmed medvetet riskerar människors liv  att runt 30 000 personer i arbetar med den illegala människohandeln just . Från andra källor vet vi dessutom att Islamiska staten tjänar på detta. I rapporterna slås det också fast att anledningen till att människor ändå väljer att ge sig ut på den här resan är att situationen i närliggande länder, som och , där dessa personer ofta har bott , har blivit ohållbar. Det är mycket tack vare och det internationella samfundets misslyckande med att bidra med tillräckliga medel. Jag vill också tillägga att den irreguljära migrationen är starkt kvinnodiskriminerande. Ensamstående kvinnor, med eller utan barn, är ofta extra utsatta. Det är svårt för dem, om inte omöjligt, att lyckas ta sig till på egen hand via smugglare. Därför kan hjälp i närområdet eller vidarebosättning via UNHCR vara deras enda möjlighet att få hjälp. Av dem som kom till genom vidarebosättning via UNHCR, den grupp som har låg prioritering hos regeringen, var kvinnor och barn. Av de asylsökande, som regeringen prioriterar, som kom på irreguljära vägar var sifforna omvända. var män, och var kvinnor. Och av de ensamkommande barnen, som inte alltid är barn, var kvinnor. Resten var män. Därför är det att lägga om flyktingpolitiken. Det är dags att säga nej till alla former av irreguljär migration, att säga ja till planerad och säker vidarebosättning via UNHCR och att säga ja till kraftigt utökat stöd till närområdet. Som sverigedemokrater tillerkänner vi varje nation rätt att bevara sin suveränitet, sin territoriella integritet, sin särart, sina traditioner och sin kultur. Vi fördömer starkt när en stat försöker kränka en annan stats territoriella integritet och bryta mot folkrätten. Med den utgångspunkten har det varit en självklarhet för oss att ställa oss kritiska till agerande i . Vi stöder fortsatta sanktioner gentemot . förstår vi att värnandet av nationen måste gå hand i hand med värnandet av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. En viktig fråga i vår utrikespolitik är också att stödja minoriteter och folk som med obestridlig historisk rätt till sitt territorium och med stöd i folkrätten strävar efter ökad autonomi eller en självständig demokratisk stat. Vi är det enda partiet i riksdag som vill uppmuntra och erkänna Somaliland, ett område i som fungerar och förtjänar självstyre. Vi stöder även kurdernas demokratiska strävan i . Och vi stöder de kristnas strävan efter autonomi på . Majoriteten i den förra , med Socialdemokraterna i spetsen, deklarerade att man ville se ett erkännande av den västsahariska arabiska republiken. Men samma socialdemokrater har ändrat sig och vill i stället vänta på att FN-processen, under sista år som generalsekreterare, ska leda till ett fredsavtal. Ett fredsavtal samt att en folkomröstning kommer till stånd, där folket i får rösta om sin självständighet, är naturligtvis den viktigaste målsättningen. Vi anser dock att processen har tagit så pass och att positionerna är så låsta att ett erkännande skulle kunna väcka hopp hos folket i och sätta press på så att processen kan ledas framåt. Jag vill till och med gå så långt som att påstå att regeringens agerande i frågan sätter ett farligt och potentiellt destabiliserande prejudikat. Västsaharierna och Polisario har sedan vapenvilan trädde i kraft inte fört en väpnad kamp för sin självständighet. De har inte någon agenda med målsättning att döda alla marockaner och förinta staten , och de skjuter inte in raketer över . Vi har inte sett någon intifada av västsaharier som knivmördar marockanska kvinnor och barn. Den agendan har däremot Hamas och gentemot . Ändå har regeringen erkänt men inte . Jag har pratat med folk från som undrar om de måste ta till våld för att få regerings erkännande. Utrikesminister bör ta och fundera över om våld verkligen ska löna sig. Vad gäller vill jag verkligen beklaga alla fruktansvärda knivdåd som har begåtts och beklaga sorgen för alla drabbade. Jag är ledsen att , i sin kamp för att försvara sina medborgare, har anklagats av utrikesminister för utomrättsliga avrättningar. Jag vill vara tydlig med att det är ett uttalande som jag inte ställer upp på. Islamiska statens terrorkampanj är kanske den värsta som världen sett sedan Förintelsen. Jag är glad över att i en resolution, Foreign fighters in and , har erkänt att det som pågår i är ett folkmord. De kristna är en särskilt utsatt grupp, och förföljelsen och utrotningen av dem måste stoppas. Kampen mot IS sker inte bara där. Den börjar också här i . Lagen måste skärpas för att stoppa människor från från att delta i strider och begå människorättsbrott i . I detta anförande instämde (SD). 41 (MP): Ärade ambassadörer och alla andra som på olika sätt följer denna debatt! Vi lever i då auktoritära machomän firar triumfer: , Erdoğan, Orbán, grottmannen med flera. I en sådan tid behövs mer än någonsin en feministisk utrikespolitik som visar på andra vägar framåt för den säregna varelse som kallar sig själv homo sapiens, den tänkande människan. Det är hög tid att vi visar oss värdiga denna bjudande beteckning och börjar tänka framsynt och tar ut riktningen mot de stora möjligheter som finns inom räckhåll om vi förmår tänka i nya banor. Vi behöver inte odla oförsonlighet och hat mot dem på andra sidan gränsen, vare sig det nu rör sig om politiska, religiösa eller kulturella gränser. Och om vi ersätter hat med tolerans och öppenhet behöver vi inte heller ständigt lägga mer pengar på vapen. ökade sin vapenimport med , mer än någon annan region i världen. Det extremt patriarkala ökade sin vapenimport med närmast ofattbara och blev därmed världens näst största vapenimportör. Denna tsunamivåg av vapen har emellertid inte gjort till ett tryggt och stabilt samhälle utan tvärtom tilltar våldsspiralerna på ett oroväckande sätt med ökande repression inåt och tilltagande aggressivitet utåt. Det är svårt att se hur det saudiska samhället kan komma ut ur sin återvändsgränd utan att kvinnorna, som utgör av landets universitetsstudenter, börjar behandlas som människor. Om någon importerar vapen är det någon annan som exporterar. Vi i västvärlden förser auktoritära regimer med väldiga mängder sofistikerade vapen och mottar stora flyktingströmmar från denna konfliktfyllda del av världen. Det är hög tid att vi börjar fråga oss om ett orsakssamband föreligger här. Hur smart är det egentligen att exportera vapen till diktaturer? Och hur smart är det att blunda för illdåd som begås av västvänliga autokrater? Har vi ingenting lärt av den arabiska våren? Efter vintermörker kommer alltid en ny vår. I har president återupptagit kriget mot kurderna och fängslar journalister, fackföreningsaktivister och oppositionspolitiker, men ändå behandlar stora delar av omvärlden denne skymningsgestalt med all den respekt han själv förvägrar sina motståndare. Och i etableras nu något som alltmer liknar en klassisk militärdiktatur utan att västvärlden nämnvärt protesterar, och när alla demokratiska påverkansmöjligheter upphör rekryterar terrornätverken många nya medlemmar. Kvinnor är överrepresenterade bland offren för krig och konflikter men kraftigt underrepresenterade bland diplomater och fredsmäklare och, som utrikesministern redogjorde för i utrikesdeklarationen, så arbetar nu regeringen systematiskt med att involvera kvinnor i fredsprocesser och har bland annat tagit initiativ till bildandet av ett kvinnligt medlarnätverk. Militärt våld bygger sällan långsiktig säkerhet, tvärtom ser vi gång på gång hur en övertro på militära lösningar slungar ned länder i kaos och hopplöshet och skapar grogrund för terrornätverk. , och åskådliggör hur vanskligt det är att med massiva militära insatser utifrån skapa en positiv utveckling och just nu ser vi hur ryska bomber i ger upphov till nya flyktingströmmar. För att åstadkomma verklig utveckling är en smart utformad biståndspolitik ovärderlig, och senare i denna debatt kommer biståndspolitiska talesperson att redogöra för våra idéer på detta centrala politikområde. Under fjolårets FN-toppmöten i och antogs nya globala hållbarhetsmål respektive ett nytt klimatavtal. Vi måste emellertid komma ihåg att dessa framgångar utgör startlinjer och inte mållinjer som det nu gäller att fylla med konkret innehåll. Och för att detta ska bli möjligt krävs en bred resursmobilisering. Vi har inte råd med att – av globala bnp – ligger och skvalpar i skatteparadis till ingen nytta eller används till parasitär spekulation. Det är dags att alla högtidliga löften om krafttag mot skatteparadisen som kommit från , G20-gruppen med flera sammanslutningar äntligen förverkligas. Och utvecklingsländerna har definitivt inte råd att gå miste om i uteblivna skatteintäkter på grund av att multinationella storföretag inte betalar skatt i de länder där vinsterna genereras. Bindande internationell lagstiftning om land-för-land-rapportering av företagens vinster och skatteinbetalningar måste till. Det måste också bli lättare för människor i utvecklingsländerna som på olika sätt drabbas av västerländska företags verksamhet att lagföra dessa företag i deras hemländer. Den här sortens förslag utmålas ibland som företagsfientliga, men jag menar att det förhåller sig precis tvärtom och att förslag som försvårar för oseriöst företagande ger alla de sjysta företagen en komparativ fördel. En fotbollsdomare som ger fulspelarna gult eller rött kort är inte motståndare till själva fotbollen utan till dess avarter.