prot · H40924 · 2016-11-08 00:00:00 — Bland alla de länder som bedriver ett bilateralt utvecklingssamarbete med har ett av de allra minsta programmen. Vi kan konstatera att , till skillnad från många andra länder, inte befinner sig i akut kris eller i en stor humanitär katastrof. Det massmediala intresset i för får betraktas som icke-existerande. Och det saknas starka aktörer eller folkrörelser i som aktivt arbetar för – jag vill ändå understryka att det finns ambassadörer här i för och att det finns starka Sverigevänner i . Men det är kanske just därför som vi behöver ha en debatt i kammaren om utvecklingssamarbete med . Svensk biståndspolitik kan inte bara handla om kortsiktig krishantering. Vi måste ibland höja blicken och fråga oss: Var kan vi bidra till långsiktig förändring? Och svenskt bistånd måste styras av vårt mervärde, av var vi allra bäst kan göra skillnad och av var behoven finns – inte av vilka länder som CNN eller för tillfället rapporterar om. Vi kan konstatera att vi har sett en rad bakslag när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter i stora delar av världen. Vi ser att utrymmet för det civila samhället minskar. I flera länder undergrävs demokratin. Auktoritära ledare lyckas bita sig fast vid makten. Vi ser att den arabiska våren inte ledde till den frihetsvåg som vi hade hoppats på. Men här går faktiskt tydligt mot strömmen. av självständighet genomförde sitt första demokratiska val, . Det kom till efter att befolkningen genom till stora delar fredliga protester hade avsatt landets auktoritära president , som suttit vid makten. Trots att den gamla eliten försökte återta makten, bland annat genom en militärkupp, lyckades befolkningen med fredliga medel försvara sin demokrati. Jag tycker att det visar på att det inte finns någon starkare kraft än män och kvinnor som går ihop tillsammans för förändring, och jag tycker att befolkningen i på många sätt är ett föredöme. Med fredliga medel har man lyckats försvara demokrati och mänskliga rättigheter. Jag kan uppleva att vi ofta i den här kammaren pratar om kriser, katastrofer och bakslag och om hur vi ska bemöta dem. Men vi måste också ibland fundera på: Hur kan framstegen understödjas? Hur kan vi använda de olika resurser som har som land för att förstärka och driva på en i grunden positiv utveckling i ett land, till exempel ? Hur kan vi bidra till att bygga demokratiska institutioner? Hur kan vi bidra till att understödja framväxten av en fri och oberoende press? Hur kan vi stödja de sociala rörelser som i förstärker respekten för de mänskliga rättigheterna? Och hur kan vi använda både vårt bistånd och våra politiska kontakter med till att driva på för reformer? På alla dessa områden handlar det egentligen om gamla svenska paradgrenar. Detta är vi duktiga på inom svenskt bistånd. Här har vi gjort resultat i åtskilliga länder. Men vi vet också av erfarenhet av av svenskt bistånd att ska vi nå resultat krävs det tydliga strategier, och det krävs att vårt arbete är långsiktigt och förutsägbart. Jag tycker därför att det är bra att är tydlig med att regeringen avser att utarbeta en ny samarbetsstrategi för . Men det är ett arbete som hastar. Den strategi man använder sig av skrevs . Det var i ett läge när nog fick betraktas som en diktatur. Det var i ett läge där vi saknade dagens kunskap om klimatförändringarna och deras konsekvenser. ser vi att den här strategin bara liksom förlängs med i taget. Det är inte hållbart. Det leder inte till långsiktighet och inte till förutsägbarhet. Därför vill jag fråga : När kan vi förvänta oss en ny strategi? När kommer ett regeringsbeslut? Kan vi hoppas på att vi får en ny svensk strategi , 2017? 10 Statsrådet (MP): Tack, , för att du tar upp detta viktiga perspektiv – att vi måste jobba långsiktigt och att vi måste jobba konfliktförebyggande och med fredliga samhällen och statsbyggande innan det är för sent! är ett av de mest positiva exemplen i just . Där har man kunnat stå emot en utveckling där presidenten , som suttit vid makten, var villig att ändra kunna sitta vid makten ytterligare tid. Folket vände det hotet, och har man faktiskt haft ett demokratiskt val. Jag kan berätta om en av de saker som jag är väldigt glad över. Vi hade ett besök i av den övergångsregering som tillträdde i samband med det här kuppförsöket. Jag träffade både utrikesministern och ministern för kvinnofrågor och jämställdhet. De bad om en speciell sak. För att kvinnor skulle kunna delta i det kommande valet behövdes det en viktig sak. De måste nämligen ha id-handlingar. Annars kan de inte rösta, och de kan inte registrera sig för att rösta. Genom svenskt stöd till bland annat och en annan organisation kunde vara med och bidra till att 17 000 id-handlingar utfärdades till kvinnor som tidigare saknat rösträtt. Detta är en grundläggande typ av bistånd när det är som allra bäst. Det ger faktiskt människor möjlighet att uttrycka sin egen makt och att ta makt över sin egen situation i sitt eget land. Det är väldigt bra. Just nu håller man också på och skriver en ny konstitution. Den gamla strategin var och är, som sagt, inriktad på demokrati och mänskliga rättigheter. Det är fortsatt viktigt att vi stöder det. Det svenska stödet har också varit väldigt avgörande i fråga om att det fanns en folklig kraft när det gällde att protestera i samband med kuppförsöket. Det är externa bedömare som har bekräftat att det är så. Vi är väldigt glada åt att vi i regeringen tillsammans med var överens om att förlänga strategin i . När det gäller den direkta frågan, om vi kommer att ha en ny strategi klar , kan jag säga: Det är definitivt regeringens avsikt att Sida ska kunna presentera förslag till en strategi och att vi ska kunna gå till beslut om det . Det är naturligtvis för tidigt att säga exakt vad den strategin kommer att innehålla. Det handlar om ägarskap, så vi måste lyssna till aktörer i landet och till civilsamhället och göra en bedömning utifrån var har just ett mervärde. Vi ser i och för sig att det i den existerande strategin finns betydande inslag kring klimat- och jordbruksfrågor och vatten. Det är en gissning att de frågorna fortsatt är väldigt viktiga just med tanke på klimatförändringarna. Vi ger nu också stöd till förbättrad statistikproduktion. Det är väldigt viktigt att man vet vilka barn som föds och att man helt enkelt har tillförlitliga data så att man kan göra en ordentlig samhällsplanering. Det är en typ av bistånd som sker i det tysta och som kanske är mycket mer verksamt i det långa loppet än det här med vatten och filtar och den humanitära nödhjälpen. 11 HANS (V): Jag välkomnar beskedet från att vi kan hoppas på att det finns en ny svensk strategi på plats . Jag välkomnar också att är så tydlig med att det behövs ett lokalt ägarskap, för är ett sådant land där det finns ett väldigt aktivt och starkt civilt samhälle och det är viktigt att lyssna på dem och utgå från deras prioriteringar. Jag kan konstatera att de utmaningar man står inför i ligger väldigt väl i linje med de prioriteringar som regering har lagt fast, med fokus på klimat och miljö, mänskliga rättigheter och jämställdhet, konfliktförebyggande och sköra stater. Allt detta är i högsta grad aktuellt i ett land som , i synnerhet om man tittar på frågor om miljö och klimatförändringar. När pratar om klimatförändringarna pratar hon ofta om små östater i bland annat . Men klimatförändringarna i i utkanten av är minst lika dramatiska. och riskerar att dränkas i havet, men riskerar att dränkas i sand om vi inte gör någonting åt de klimatförändringar vi ser. Jag besökte 2012, och vid det besöket var det alldeles uppenbart att man inte pratar om vad man gör den dagen klimatförändringarna är här, utan man pratar om vad man gör för att möta de klimatförändringar som redan märks. Klimatförändringarna är nämligen tydliga och uppenbara. Regnen blir alltmer oregelbundna, tillgången till vatten är alltmer osäker och för många småbönder blir det allt tuffare att odla marken, föda upp boskap och kunna se till att den egna familjen har mat i magen för dagen. Man ser i och i grannländerna hur folk tvingas flytta på grund av klimatförändringarna. Det är människor som har odlat marken och fött upp boskap, men de kan inte längre bo kvar eftersom regnen har slutat falla och brunnarna har torkat ut. Det som jag också tyckte var så imponerande i var dock att man så målmedvetet och organiserat, med mycket begränsade resurser, arbetade för att möta dessa förändringar. Småbrukare utnyttjade sina resurser mer effektivt för att ta till vara vatten, och vi kunde se att man i faktiskt har lyckats öka matproduktionen. Man har ökat tillgången till rent vatten för fler delar av befolkningen. Vi ser hur ökenutbredningen har hejdats. Jag såg siffror på hur man bara under de tre har lyckats återerövra och återgröna mark – i ett av världens fattigaste länder. Det är ett remarkabelt framsteg. är ett av världens absolut fattigaste länder. Man finns på plats 183 av 188 i UNDP:s Human Development Index, och man kommer inte ensamt att fixa det här. Det är också viktigt att komma ihåg att det knappast är befolkningen i som har skapat de klimatförändringar som redan drabbar landet så hårt, utan det är vi i Nord. Vi har orsakat de klimatförändringar som drabbar just de småbönder som allra minst har skapat klimatförändringarna på jordklotet. Detta understryker verkligen vikten av att vi får en ny strategi på plats, för det går inte att hantera klimatförändringar och klimatomställning genom ettåriga projekt. Det krävs långsiktighet, och därför välkomnar jag det besked jag har fått från . Jag vill också understryka vikten av att göra en resa till . Min egen erfarenhet är att det var extremt lärorikt att se både utmaningen och framgången i . Det finns gott om goda exempel när det gäller demokratisering och klimatarbete som vi kan ta till vara och sprida till andra länder som vi har ett internationellt utvecklingssamarbete med. Det vore också en viktig politisk markering med ett högnivåbesök från som ger stöd till en nyvald demokratisk ledning och till de sociala rörelser som på ett modigt sätt drivit på och genomfört en demokratisering av sitt land. 12 Statsrådet (MP): Jag har faktiskt besökt i min tidigare kapacitet som EU-parlamentariker. Jag var där på ett i och gjorde lite fältbesök utanför staden och såg de enorma utmaningar man har när det handlar om torka och om att kunna odla mark. De resultat som berättar om är därför fantastiska. Förutom mänskliga rättigheter och demokrati har som sagt var det svenska stödet varit inriktat på miljömässigt hållbar utveckling. Det handlar om integrerad vattenresurshantering, tillgång till vatten och sanitet, klimatanpassning och hållbart skogsbruk, så i viss mån har också kunnat bidra till denna positiva utveckling. Detta är i sanning väldigt glädjande, för om öknarna breder ut sig förstörs överlevnadsmöjligheterna för människor fullständigt. Därför ska man aldrig se miljöfrågan som något slags isolerad fråga som handlar om djur och natur eller biologisk mångfald: Det handlar om människors möjligheter till ekonomisk utkomst och att planera för sin framtid. Jag instämmer i att det är väldigt viktigt att ha en långsiktighet i planeringen också av utvecklingssamarbetet. Här kommer vi alltså att ta fram en ny strategi för att göra det möjligt. Det är också viktigt att man kan göra det utifrån de rätta politiska förutsättningarna på marken i , och av den anledningen har vi inväntat valet för att se hur det skulle falla ut. finns det verkligen en dialogpartner i landet som vi också måste kunna koordinera oss med, och ska vi titta på nya femåriga nationella utvecklingsstrategi som de själva har tagit fram. De räknar med att täcka av kostnaderna ur egen budget, och utöver det söker de stöd i form av lån, investeringar och ökat bistånd. Det är en mycket ambitiös ansats för att utveckla landet. Man har identifierat flera prioriterade områden som har beröringspunkter med vårt utvecklingssamarbete, däribland miljö- och klimatfrågor, demokrati- och rättighetsfrågor, jämställdhet och inte minst ett stabilt och hållbart statsbyggande. Det är alltså viktigt att vi verkligen gör detta i ett sant partnerskap och med ägarskap i landet, vilket också är en förutsättning för ett långsiktigt framgångsrikt utvecklingssamarbete, eller om vi ska kalla det för bistånd. Det är en nyansskillnad som jag tycker kan vara intressant att framhålla: Vi ska göra detta i samarbete och för att stabilisera dessa länder. Precis som säger är på plats 183 av 188 i UNDP:s Human Development Index, och man är väldigt beroende av småskaligt jordbruk och bistånd. Avslutningsvis vill jag säga att jag definitivt inte avfärdar ett kommande besök i . Det finns flera länder i regionen där också har ett utvecklingssamarbete och som är väl värda ett besök, till exempel grannlandet som är plågat av terrorism och i Maghreb. Vi vill verkligen gynna dem som fortfarande har fred och stabilitet, och här är det viktigt att vi behåller vårt partnerskap. 13 HANS (V): Jag välkomnar återigen de besked jag fått från . Jag hade en debatt med en av hennes föregångare om , och då var tongångarna lite annorlunda. Jag är glad att även ser det svenska mervärdet i . Ett annat starkt argument för svenskt engagemang är att det knappast råder någon trängsel bland givarna i . Tyvärr har vi sett att det globala arbetet sedan Parisagendan 2005 om att givare ska samordna sig och ha en tydlig rollfördelning ibland har lett till det rakt motsatta. Det har blivit en följa-John-lek där man följer varandra ut ur länder och in i länder, och är ett av de länder som har drabbats av det. Trots att behoven är uppenbara och trots att vi ser att biståndet ger väldigt goda resultat trots svåra förutsättningar är det väldigt få länder eller multilaterala organisationer som är på plats. Andra länder, till exempel , har valt att fasa ut sitt bistånd. Jag tror därför att verkligen kan göra skillnad. Det är bra att det kommer en strategi på plats, men regeringen måste inte invänta en ny strategi för att skala upp de svenska insatserna i . I den budget som ligger på bord och som jag förutsätter att kommer att anta föreslår regeringen att det bilaterala biståndet till ska öka med . Detta skapar ett utrymme för regeringen att genom regleringsbrev och regeringsbeslut öka och skala upp våra insatser i till exempel när det gäller skogsbruk, jordbruk, forskningsstatistik, jämställdhet och mänskliga rättigheter. Där skulle vi ganska snabbt kunna göra mer, för vi ser i backspegeln att biståndet till har mer än halverats . Sida har även tagit hem personal. Det finns alltså en möjlighet att snabbt skala upp, och därför blir min sista fråga till : Kan vi hoppas på att regeringen så fort nästa budget är på plats ser till att skala upp de svenska biståndsinsatserna i ? 14 Statsrådet (MP): Jag vill fortsatt understryka att det är viktigt att vi bereder den nya strategin i vanlig ordning, som går ut på att regeringen först ber Sida att komma med en analys och att vi utifrån den ber dem att ta fram ett förslag till strategi som sedan kan beslutas av regeringen. När vi fått mer kött på benen måste vi naturligtvis fatta ett beslut om volymerna och om de kan öka eller inte. Det är svårt att öka biståndsvolymerna utifrån den nu gällande strategin när planeringen ligger som den ligger. Vi måste också värna om, som sa, att det ska finnas långsiktighet i de insatser som vi gör. Vi kan inte börja med någonting nu som kanske ska avslutas eller så. Via den regionala strategin kan också humanitära insatser vara aktuella i vissa fall och även globala insatser. Det är alltså även andra insatser som är möjliga utanför den bilaterala biståndsstrategin. Det är ingenting som utesluter att det kan finnas särskilda insatser som kan stödjas via svenskt bistånd som inte sker inom ramen för den bilaterala strategin. Avslutningsvis beklagar jag att det finns en flockmentalitet hos biståndsgivare och att man så snabbt går på tidningsrubriker och glömmer bort de som kanske gör lite bättre ifrån sig men behöver ett stöd långsiktigt för att få en fredlig utveckling. I det arbetet ska stå stadigt och vara en pålitlig partner för de här länderna. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2016/17:87 om lantbrukarnas regelbörda 15 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag tänker göra för att minska regelbördan för de svenska lantbrukarna. Regeringen och våra myndigheter arbetar aktivt med att utveckla en näringspolitik som främjar jobb och tillväxt. När det gäller jordbruket tar regeringen nu ett större grepp genom att ta fram en livsmedelsstrategi. I denna tar regeringen ett brett grepp om frågor som är viktiga för konkurrenskraften såväl i livsmedelssektorn som i jordbrukssektorn. Här utgör förenkling av regelverk en av flera viktiga delar. Regeringens avsikt är att kunna finna en bred parlamentarisk uppslutning i för att skapa långsiktiga mål och en strategi för sektorn. Regeringen anser att arbetet med förenkling av nationella regler ska fortsätta . Att förenkla för företagen gör det möjligt för företagen att lägga mer tid på att utveckla verksamheten, vilket påverkar såväl deras konkurrenskraft som deras vilja och möjligheter att anställa. För att ge effekt behöver förenklingsarbetet bedrivas på alla nivåer som påverkar företagen. Det är viktigt att regler är ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Myndigheters service, bemötande och att de har korta handläggningstider är också av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter bör, i huvudsak, göras elektroniskt. Inför all regelgivning, vilket även inkluderar myndigheternas föreskrifter, ska en konsekvensutredning genomföras som bland annat innebär att kostnaderna för företagen värderas och att olika alternativ till regelutformning undersöks. Regeringen avser att intensifiera arbetet med att höja konsekvensutredningarnas kvalitet genom ett utökat stöd och genom utbildning till regelgivarna. En väl utförd konsekvensutredning leder i förlängningen till mer ändamålsenliga regler och därigenom till ökad konkurrenskraft och tillväxt. konstaterar i sin interpellation att vi troligtvis är det mest ambitiösa landet i världen när det gäller att ta ansvar för miljö, djurskydd, hälsa och kvalitet. Detta är jag, precis som , väldigt stolt över. Regeringen vill förenkla för företagen och bibehålla detta ansvar och sprida dessa värden i EU-samarbetet. Arbetet med förenkling av regelverk visar att det delvis är en myt att man behöver sänka nivån på målen för det man önskar reglera. Det finns i själva verket stora möjligheter att förenkla för företagen och behålla högt ställda mål. Det handlar om att göra reglerna smartare för att uppnå önskade mål. Det är också viktigt att modernisera regelverk utifrån hur företagens verksamhet utvecklas baserat på ny kunskap och ny teknik. 16 (KD): Min interpellation, som handlar om lantbrukets regelbörda, har jag skrivit därför att jag ständigt får frågor om detta på mina resor ute i landet, och jag känner att detta är en angelägen fråga för många. Det måste vara ett bakslag för oss i politiken att lantbrukarnas regelbörda inte minskar utan tvärtom ökar. presenterade tidningen en undersökning som visar att antalet regler som en svensk lantbrukare måste hålla sig till har ökat från 274 regler till 605 regler . finns det krav för lantbruksföretagare att föra 22 olika journaler, och för 36 olika verksamheter eller handlingar måste lantbrukarna söka tillstånd. Värst är det för de lantbrukare som sysslar med nötdjursuppfödning och med mjölk i samband med växtodling. har de runt 450 lagkrav att ta hänsyn till. Inte nog med att mjölkpriset är väldigt lågt, utan förutom det kommer det här som lök på laxen. När jag besökte för sedan var det en mjölkbonde som sa till mig att när han vaknar funderar han på vilken regel som han kommer att bryta mot . Och så är det för många jag möter. Det är illa, och det handlar inte bara om en liten regel hit eller dit, för det handlar om som bonden kan få böta om det så bara är ett pyttelitet fel. Så kan det inte fortsätta. Jag önskar att ministern sätter ned sin fot, och jag önskar att få ett svar från landsbygdsministern om vad han konkret tänker göra. 17 Statsrådet (S): Jag delar oro för den växande regelbördan i det svenska lantbruket. I den undersökning som relaterar till har man tittat på en . ökade antalet regler med 187 och med 143. Trots att vi har haft olika regeringar av olika färger, som alla har velat minska antalet regler, har det skett en ökning. Vi kan konstatera att det har skett en ökning av regler sedan EU-inträdet 1995, då vi fick en gemensam jordbrukspolitik. Det är en i många stycken komplicerad jordbrukspolitik som också har inneburit väldigt många regleringar. Det gäller att driva på. Det måste finnas en förenkling, inte minst inom och sedan vidare i de nationella reglerna. Detta jobb måste pågå. Den forskningsstudie som refererar till är intressant och har precis påbörjats på . Man kommer att följa 100 företag i denna fråga. Jag kommer givetvis att följa denna studie noga. Vi ska kanske inte måla allt i svart. Det finns också ljuspunkter, . goda initiativ Förenklingsresan har lett till 100 genomförda åtgärder. Jag säger inte att det är tillräckligt, men det är ett initiativ i linje med hur vi måste fortsätta att jobba. Under Förenklingsresan har det visat sig att många lantbrukare anser att en god kommunikation är avgörande. Det finns missar där. Service och bemötande måste också förbättras. Det är viktigt att ha en balans i tillämpningen och inte gå längre än vad tillåter. Det ska vara lätt att göra rätt. Detta behöver genomsyra styrningen av myndigheter så att företagen kan fokusera bättre på sin verksamhet. Regeringen har mål för förenklingar i två olika delar. Den första delen är bättre service. Det ska bli enklare att lämna uppgifter, servicen ska bli bättre och handläggningstiderna ska förkortas. Den andra delen är mer ändamålsenliga regler. Här är målet att reglerna ska främja företagens tillväxt och att kostnader till följd av regler ska minska. fokuserades förenklingsarbetet enbart på kostnader för administration till följd av regler. Den 40-procentiga minskningen av administrativa kostnader, som tar upp i interpellationen, handlar om regelverk för spårbarhet i livsmedelskedjan. Det var givetvis bra, men i den undersökning som gjorde svarade företagen att de inte har märkt av denna förenkling. Det gjorde att alliansregeringen breddade målet. Det arbetet fortsätter denna regering med, för det är viktigt att vi breddar detta. 18 (KD): Jag tackar ministern för svaret. Precis som du är inne på är allt inte denna regerings fel utan även föregående regeringars. Det är dock bra att föra ett resonemang om detta, för när jag möter en bondekår som är så frustrerad känner jag att vi måste ta upp det i kammaren och diskutera det med ministern. Det är bra att ministern har förståelse för lantbrukarnas frustration, men det räcker inte. Det måste gå från prat till verkstad. kom en konkurrenskraftsutredning. Den visar med tydlighet att med denna regelbörda minskar svenska lantbrukares chans att konkurrera i jämförelse med europeiska bönder. Det här är tyvärr inte de enda bördor våra svenska bönder har. Det finns fler tyngder i den svenska bondens ryggsäck. Det handlar inte bara om fler och fler regler utan också om skatter. Det gäller exempelvis dieselskatten, som du som minister har ansvar för. talas det dessutom om att regeringen ska införa en vägslitageskatt. Pålagor och regelbördor ökar, och blir det en massa kostnader för lantbrukarna. Det är bra det du säger, ministern, och att saker är på gång. Men jag undrar: När kan lantbrukarna se en effekt av det du har sagt ? 19 Statsrådet (S): Digitaliseringen håller på att förändra mycket både i vårt land och globalt. It-driven verksamhet skapar tillväxt och nya jobb. Det krävs också mycket nytänkande.