prot · H40911 · 2016-09-29 00:00:00 — Det är viktigt att ha med sig när man diskuterar detta utifrån det konkreta förslag som kommissionen kommer att lägga fram. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellationerna 2015/16:777 och 778 om ränteavdragen och återinförande av förmögenhetsskatt 35 Finansminister (S): har frågat mig om jag och regeringen överväger att återinföra förmögenhetsskatten och om vi överväger en reducering av ränteavdragen. Svaret är att vi inte har några sådana förslag. 36 (M): hörde vi precis finansministern säga: Vi har inga sådana förslag. Detta är en väldigt intressant formulering. Jo, därför att den är en del av ett mönster för hur finansministern brukar argumentera. Före valet sa finansministern att hon inte hade några förslag om att höja bensinskatten – nej, förlåt, hon sa att hon inte skulle höja bensinskatten. När hon kom i regeringsställning sa hon: Vi har inga förslag om att höja bensinskatten. Och när det har gått ytterligare höjer hon bensinskatten. Överskottsmålet: Före valet kritiserade finansministern för att han – enligt hennes uppfattning – inte följde överskottsmålet. När hon själv blev finansminister sa hon: Nej, jag har inga konkreta förslag på att avveckla överskottsmålet. Sedan går det några månader, och så avvecklar hon överskottsmålet. och : Före valet sa hon: Jag tänker inte röra och . Sedan blev hon finansminister, och då sa hon: Jag har inga förslag på att röra och . Så går , och sedan kommer det förslag om att tydligt nagga och i kanten. Hon sa före valet att hon inte skulle höja skatten för vanligt folk som jobbar. Sedan blev hon finansminister och det gick några månader. Så använder hon sig av formuleringen: Jag har inga förslag om att höja skatten för vanligt folk som jobbar. Ytterligare kommer hon fram med förslag om att höja skatten för vanligt folk som jobbar. När finansministern säger att hon inte har några förslag om någonting ska man ta det med en stor nypa salt. Vi kan konstatera att Socialdemokraterna har lite svårt att föra en politik som ligger i linje med vad de säger före valet. vet vi att har varit drivande både för att införa förmögenhetsskatt och för att reducera ränteavdragen inför budgetförhandlingarna. För var det en miljöpartistisk minister som sa att man borde ta bort ränteavdragen. I medierna har det kommit fram uppgifter om att själv har försökt att ta initiativ till att avveckla ränteavdragen. När säger att hon inte har några konkreta förslag innebär det med all sannolikhet att vi kommer att få se konkreta förslag på att reducera ränteavdragen eller att återinföra förmögenhetsskatten inför budgeten . Det som också är oroväckande är att den här socialdemokratiska regeringen – olikt tidigare socialdemokratiska regeringar – inte är intresserad av att förbättra villkoren för att bedriva näringsverksamhet, driva företag och arbeta här i . Alla från och till hade, vid sidan av det som är kärnan i den socialdemokratiska politiken, också förslag om att förbättra svensk ekonomi. sänkte skatten nästan lika mycket som gjorde. Han tog bort arvs- och gåvoskatten. Den här socialdemokratiska regeringen är bara intresserad av att höja skatterna, bara intresserad av att försvåra och försämra förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet och för att jobba i det här landet. Att finansministern inte kan ge besked där hon tydligt tar avstånd från att ta bort ränteavdragen och från att återinföra förmögenhetsskatten är oroväckande . 37 (M): Det här är ju en berättigad fråga med anledning av att S‑MP-regeringen är extremt beroende av . är, som sagt, de gamla kommunisterna. Vad jag vet drar sig inte ett vänsterparti från att höja skatten för vanligt folk. Alla vet att man vill återinföra förmögenhetsskatten. När Socialdemokraterna, pratar om höjda skatter låter det som att det inte skulle drabba vanligt folk. Om man skulle återinföra förmögenhetsskatten med de gamla reglerna skulle en stor del av befolkning få betala förmögenhetsskatt. I själva verket tror man att det är de rika och förmögna som skulle betala förmögenhetsskatt. Men man kan dra paralleller till den statliga skatten. Enligt min mening bör inte breda inkomstgrupper betala statlig skatt. Det ska ju de som tjänar väldigt mycket pengar göra, men så är det inte. är det många breda inkomstgrupper som betalar statlig skatt, till exempel barnmorskor, gymnasielärare och gruvarbetare. Jag tycker att frågan är berättigad med anledning av att regeringen söker stöd hos kommunisterna som gärna vill återinföra den här förmögenhetsskatten som skulle vara så skadlig för . Varför skulle förmögenhetsskatten vara skadlig för ? Jo, till att börja med skulle de som är rika och förmögna säkert komma på ett bra sätt att slippa betala förmögenhetsskatt medan vi vanliga löntagare – som sitter på en förmögenhet som ligger fast i ett hus eller en lägenhet – enligt de gamla reglerna skulle få betala någon procent på belopp över 1,5 miljoner. Det är klart att det skulle skada viljan att investera för att skapa nya jobb i . Frågan är alltså berättigad, och det här var nog det kortaste svaret som jag någonsin sett i en interpellationsdebatt. Nej, man förväntas inte införa förmögenhetsskatt, men jag skulle gärna vilja ha en garanti från finansministern om att man inte planerar att införa förmögenhetsskatten. Tänk om skulle sätta hårt mot hårt och säga: Den här frågan är så himla viktig för oss att vi inte kommer att stödja regeringens budget om ni inte återinför förmögenhetsskatten. Det skulle vara intressant att höra hur finansministern då skulle resonera. Skulle makten vara viktigare än just den här frågan? Jag är väldigt bekymrad för framtid som det ser ut . Det blir dyrare att arbeta, och det skulle vara droppen att införa förmögenhetsskatt som inte drabbar de rika och förmögna utan skulle drabba stora delar av befolkning. 38 (M): Det här med förmögenhetsskatten är en ganska intressant fråga. Jag har arbetat som jurist inom banksektorn med skattefrågor. Jag vet att är väl insatt på skatteområdet med tanke på hennes tidigare uppdrag. Hon vet därför lika väl som jag att förmögenhetsskatten – precis som berörde – inte drabbade de förmögna, utan den drabbade fastighetsägare och vanliga villaägare. De som hade mycket pengar och råd att köpa konsulthjälp, som jag själv sålde som bankanställd, hade inga som helst problem med att slippa förmögenhetsskatt. Dessutom var det många som använde illegala metoder för att gömma pengar i andra länder. Det var bland annat därför Alliansen lade mycket energi på att få till stånd dubbelbeskattningsavtal med andra länder som vi tog bort förmögenhetsskatten. Jag tror att vi träffade mellan 40 och 50 sådana avtal under Alliansens . Vi fick en väldigt bra insyn. Vi såg effekten när vi tog bort förmögenhetsskatten. Pengarna återvände till och kunde investeras här i stället för att gömmas på konton utomlands. Det tycker jag var en väldigt bra effekt för det svenska näringslivet och investeringsklimatet. Jag är precis lika orolig som och . Före valet hette det att Socialdemokraterna ville införa en skatt på förmögna. Det skulle inte vara en förmögenhetsskatt utan en skatt på förmögna. Ingen fick riktigt något grepp om vad de egentligen menade med ”skatt på förmögna”. Det presenterades i medierna och ibland av socialdemokrater lokalt som att man skulle återinföra förmögenhetsskatten, men man kallade det för något annat för att förvilla lite grann. Jag instämmer i fråga till finansministern. Även jag vill ha en beskrivning från finansministern av vad hon och hennes parti egentligen menar med skatt på förmögna. Är det en ny förmögenhetsskatt eller är det något annat? Jag skulle också vilja ha en garanti från finansministern att det under inga omständigheter införs någon form av förmögenhetsskatt . Kan vi få en sådan garanti vore det utmärkt. 39 Finansminister (S): När man lyssnar på framför allt kan man få intryck av att regeringens politik har skadat svensk ekonomi. Precis som konstaterats har jag bland annat höjt en hel del skatter. Det beror på att den moderatledda regeringen lämnade efter sig de största underskotten sedan budgetsaneringen. Den nuvarande regeringen blev då tvungen att föra en ansvarsfull ekonomisk politik för att beta av dessa underskott. Det har vi också gjort, och det uppmärksammas nu alltmer internationellt vilken framgångsrik ekonomisk politik den här regeringen har drivit. säger att vi måste förbättra svensk ekonomi. I går fick vi en internationell studie som visar att har hoppat upp tre placeringar i rankningen över konkurrenskraftiga länder. Vi hade hoppat upp allra mest när det gäller den ekonomiska politiken, där vi kom 20 placeringar längre upp. Och fick vi IMF:s uttalande om läget i svensk ekonomi. De ger regeringen ett stort erkännande för att den för en väl balanserad och väl avvägd finanspolitik i detta läge. säger att vi är beroende av . De borgerliga partierna var väldigt tydliga med att de krävde ett budgetsamarbete med för att släppa igenom regeringens budget i . Har man ändrat uppfattning i frågan är det naturligtvis ett välkommet besked. Jag ser fram emot det. Flera av debattörerna tar upp det faktum att gränsen för när man börjar betala statlig inkomstskatt inte skrivs upp på det sätt man gjorde tidigare. Det ligger ju en automatisk skattesänkning i systemet, och vi bromsar denna skattesänkning lite. Min fråga till blir då naturligtvis huruvida de avser att återställa den förändring som vi gjorde . Tänker man lägga pengar på det i budgeten? Och avser man att ta bort den avtrappning av jobbskatteavdraget som vi föreslog ? Om detta kommer i budgetmotion vore det bra att få besked om det. Det vore klargörande i den här debatten. Vad gäller ränteavdragen förde flera partier fram dem i de bostadspolitiska samtalen. Man tyckte att det skulle vara väl avvägt att göra en förändring av ränteavdragen, men vi nådde ingen uppgörelse i samtalen och därmed är frågan inte aktuell. Förmögenhetsskatten är inget som Socialdemokraterna har gått till val på. Jag ser också många negativa effekter med förmögenhetsskatten. Jag tycker själv att det finns ett problem med att ta ut skatten av mindre företag. Det är svårt för att veta om företagen samlar privat förmögenhet eller om de samlar för att göra en investering, och detta är försvårande omständigheter för förmögenhetsskatten. tar också upp det faktum att förmögenhetsskatt inte alltid betalades och att en del försökte gömma pengarna på utländska konton. Det är något som den moderata riksdagsgruppen har väldigt djup insikt i. (forts. § 13) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Härmed vill jag hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 41 (M): Jag har en fråga till . Statsministern och finansministern har sagt att jobbskatteavdragen har varit verkningslösa. Enligt , och samtliga ekonometriska studier som har gjorts över jobbskatteavdragets effekter rör det sig om en minskning av jämviktsarbetslösheten med åtminstone 180 000 personer. Det var också en minskning av den faktiska arbetslösheten och en ökning av sysselsättningen trots att vi hade den värsta globala ekonomiska krisen sedan i form av finanskrisen. Jag skulle vilja ha ett svar från om det är regeringens officiella linje att jobbskatteavdraget inte har haft en positiv sysselsättningseffekt. Om det är fallet: Med stöd av vilka fakta gör regeringen sådana uttalanden? 42 Statsrådet (MP): Tack så mycket för frågan! Vi kan konstatera att sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten sjunkit till en nivå . Den naglade sig fast på under hela alliansregeringens vid makten. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten . Det är 120 000 fler människor i arbete sedan vi tillträdde. Alla de jobbskatteavdrag som den borgerliga regeringen genomförde tog bort 140 miljarder från investeringar i välfärden, från infrastrukturinvesteringar och inte minst från miljöinvesteringar. Sedan den nuvarande regeringen har börjat investera i ett samhällsbygge igen visar det väldigt tydliga effekter också på sysselsättningen. 43 (M): borde vice statsministern lära sig skillnaden mellan högkonjunktur och lågkonjunktur. befinner vi oss i en högkonjunktur, och då minskar arbetslösheten. Under en väldigt hade vi en väldigt långvarig lågkonjunktur i , och då hade vi också en sämre utveckling. Jag noterar att statsrådet inte svarar på frågan. Frågan var: Regeringen påstår i strid mot alla fakta och all expertis att jobbskatteavdraget inte har haft någon positiv effekt. Vad har statsrådet för stöd för det påståendet? 44 Statsrådet (MP): Det är klart att det finns en ideologisk skillnad i grundsynen på hur man bygger välfärd. Den här regeringen satsar på massiva investeringar i bostadsbyggande, i infrastruktur och i välfärden, inte minst genom de 10 välfärdsmiljarder som vi ger till kommunerna. Vi ser att ungdomsarbetslösheten nu är lägre än vad den har varit . Där är bland de bästa EU-länderna och bättre än . Det är också en effekt av den politik som bedrivs. 45 (KD): Jag tänker ställa min fråga till statsrådet . Det gäller ett fall som hon känner väl till. Det gäller den i fängslade svenske hjärtläkaren . Han har suttit utan att ha fått en dom. säger att han har fått en dom. Riktigt vad den innebär har jag ännu inte kunnat få klarhet i. Hans hälsotillstånd är sådant att om han inte får vård finns en stor risk att hans liv är utom räddning. Han har hamnat i en politisk vendetta i där olika ministrar angriper varandra. Han har startat det svenska sjukhuset där borta för hjärtpatienter. Tyvärr ligger nästan all den verksamheten nere nu på grund av att han är fängslad. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att han ska kunna komma till för den vård han behöver? 46 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Detta är en fråga som vi har en gemensam stor oro för. Det gäller hälsotillståndet och den ohållbara situationen för läkaren , som suttit fängslad under oklara förhållanden . Utrikesministern har personligen engagerat sig i fallet och har haft en väldigt nära och frekvent kontakt med etiopiska regeringen om den här frågan och hållit sig informerad om frågan. Den svenska ambassaden och det svenska konsulatet står till all tjänst för att hjälpa anhöriga och ge rättshjälp och så vidare till Fikru Maru för att saken ska underlättas så mycket som möjligt för hans del och för de anhörigas del. Vi är naturligtvis behjälpliga på alla sätt också för att se till att han ska få den sjukvård han behöver. 47 (KD): Tack för svaret! Det kanske inte riktigt lugnar mig eller familjen, som är väldigt oroliga i närtid. Man talar i varje fall i medierna om att det handlar som hans hälsa kanske klarar sig. Om han inte får rätt vård kan han avlida. Det är en svensk hjärtläkare som är väl erkänd i som sitter fängslad i . besökte de tidigare fångna svenska journalisterna. Vad gör regeringen? 48 Statsrådet (MP): UD har arbetat mycket intensivt med frågan ända sedan fallet aktualiserades. Det har funnits mycket täta kontakter från UD:s sida både härifrån och från ambassaden i . Precis som vi gör i alla sådana här ärenden försöker vi på alla sätt både publikt och under hand underlätta så att svenska medborgare ska behandlas på ett rättssäkert och bra sätt. 49 (M): Min fråga går till infrastrukturminister . I regeringens budgetproposition säger regeringen att både en flygskatt och en kilometerskatt kommer att införas. Regeringen nöjer sig alltså inte med att bara höja skatterna för vanliga löntagare utan vill nu också att transporter beskattas. Detta är det sämsta av två världar, Socialdemokraternas iver att beskatta vanliga löntagare och vilja att straffbeskatta allt som rör sig. Regeringen verkar ha glömt bort att jobb främst på landsbygden är beroende av billiga och fungerande transporter. Just kilometerskatten slår mot landets 63 000 lastbilschaufförer. Min fråga till ministern är därför: På vilket sätt bidrar kilometerskatten till att nå regeringens mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020? 50 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Alldeles presenterade en enig miljömålsberedning med ett brett stöd från höger till vänster sina förslag om hur vi ska ställa om till ett fossilfritt samhälle. Transportsektorn är där en väldigt viktig sektor. Det innebär att vi naturligtvis behöver göra investeringar i infrastruktur, men vi behöver också andra styrmedel för att långsiktigt minska transportsektorns utsläpp av klimatgaser. Kilometerskatten och flygskatten är två exempel på hur vi försöker styra människors val till mer hållbara transportalternativ. Vi jobbar inte bara med dessa frågor, utan vi vidtar också många andra åtgärder för att underlätta för till exempel åkerier i . Där har vi arbetat mycket hårt för att skapa goda sociala villkor och sjysta konkurrensvillkor, vilket är en minst lika viktig fråga för att åkerier i ska vara konkurrenskraftiga och vi också ska kunna främja hållbara transporter. 51 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Vi är naturligtvis överens om att det är mycket som vi kan och borde göra för att säkerställa en god miljö. Men de åtgärderna borde ta sikte på att effektivisera till exempel våra lastbilstransporter. Därför har vi lagt fram förslag om exempelvis tyngre lastbilar. Men faktum kvarstår att svenska åkerier lever under stor press. Med regeringens politik riskerar 63 000 lastbilschaufförer att drabbas hårt av höjda avgifter och skatter, och människor på landsbygden får svårare att ta sig till jobbet. 52 Statsrådet (S): Det förslag som utredningen arbetar med har ännu inte lagts fram. Det kommer och ska därefter remitteras. Det kommer naturligtvis att handla om att utforma en sådan här skatt på ett sätt som främjar och säkerställer jobbtillväxt och möjligheter att leva och bo i hela landet. Men vi behöver också vidta åtgärder för att styra mot mer klimatmässigt hållbara transportval. Det är ofrånkomligt att kostnaden är en del av detta. Jag ser verkligen fram emot förslag från sida. 53 (SD): Jag har en fråga till statsrådet . Finanspolitik bygger lite förenklat på en grundprincip: Statens finanser ska gå med plus, det vill säga överskott, när tiderna är goda för att ha råd att gå med minus när tiderna är sämre. Med andra ord ska man gå efter den klassiska devisen ”den som spar, han har”. För att utvärdera den ekonomiska politiken har vi oberoende expertis som granskar regeringens budget. En som har gjort detta är Finanspolitiska rådets ordförande . Han konstaterar att regeringen bedriver en obalanserad finanspolitik. Regeringen måste nu trots högkonjunkturen ställa sig med mössan i hand och låna för att få ihop sin budget. Även om man räknar bort kostnaden för migration försämras det finansiella sparandet med alla mått mätt. Min fråga till statsrådet lyder: Har regeringen någon gräns för hur mycket ni är villiga att skuldsätta framtida generationers svenskar? 54 Statsrådet (MP): Tack för frågan! När denna regering tillträdde var budgetunderskottet 70 miljarder, och vi såg också enorma underskott i investeringar i både välfärd och infrastruktur. Järnvägsunderhållet har legat efter , och här har vi sett mycket stora investeringsbehov. Det handlar också om personal i skolan, äldreomsorg och all den service som våra medborgare förväntar sig. som vi nu har lyckats investera har vi dessutom minskat budgetunderskottet, och det kommer faktiskt att utraderas innan är över. Det är en finanspolitik som får beröm av , som i går kom med en rapport där stiger i indexet över konkurrenskraft och ansvarsfull ekonomisk politik i hela världen. Det är något som vi är mycket stolta över. 55 (SD): menar att regeringens prognoser för är rena glädjekalkyler. I samma budget, herr talman, slår regeringen sig för bröstet även för biståndssatsningarna. Men tittar man noga ser man att 8,1 miljarder av det internationella biståndet inte ens lämnar utan läggs på flyktingmottagande på hemmaplan. Finns det inte människor utanför våra gränser som är i större behov av det biståndet? Jag tänker främst på kvinnor och barn i och runt . 56 Statsrådet (MP): Jag är extra glad att det är en sverigedemokrat som tar upp denna fråga eftersom till skillnad från andra partier i denna riksdag inte avsätter av bruttonationalinkomsten till bistånd som lämnar landet, utan . Ni har väsentligt lägre bistånd för att hjälpa människor på plats än vad vi har även om en del av de pengar som är avsatta för bistånd går till att hjälpa flyktingar som har kommit till vårt land. Det är något som svenska folket ska ha klart för sig. 57 (S): Mina frågor riktar sig till bostads- och digitaliseringsministern. –1974 byggdes 1 miljon bostäder i . Då kunde man också stävja den bostadsbrist som förelåg i och med att många människor kunde flytta in i nya, moderna bostäder. , så där 40–, kan man dock se att en del av miljonprogramsbygget håller på att förfalla i brist på upprustningsåtgärder. Regeringen aviserade ju tidigt att klimatsmarta satsningar måste göras i miljonprogramsområden för att bland annat skapa möjligheter till ökad trivsel och säkerhet. Målet måste vara att kontinuerligt upprätthålla den höga och enhetliga svenska bostadsstandarden. Vad gör regeringen för att i så hög grad som möjligt upprusta och energieffektivisera allmännyttan? 58 Statsrådet (MP): Tack för frågan! Vi vidtar generella åtgärder för att bidra till ett ökat bostadsbyggande och klara bostadsfrågorna i just . Men vi satsar också på att få de befintliga bostäderna, särskilt i miljonprogramsområdena, att rustas upp och renoveras. Låter vi de områdena förfalla kommer de ju inte i längden att kunna vara kvar som en del av bostadsbeståndet. Vi behöver se till att de blir mer attraktiva och byggs om så att människorna som bor där kan känna att de är stolta över sina områden. I regeringens budget ligger för renovering och ombyggnad av områdena, och också pengar för att se till att marken runt omkring kan göras mer attraktiv och trevlig. 59 (S): Tack, ministern, för svaret! En annan aspekt av detta är trygghetsfrågorna, som har hamnat i fokus. Många boende upplever oro och rädsla för att bo och vistas i vissa bostadsområden. En av orsakerna till detta är den alltmer påtagliga kriminaliteten. Kan ministern nämna några ur bostadssynpunkt viktiga åtgärder som vidtas eller planeras för att komma till rätta med denna problematik? 60 Statsrådet (MP): Att en del av de pengar som vi satsar i budgeten går till att göra områden trevligare, vackrare och mer attraktiva att vara och trivas i för de boende är naturligtvis en viktig del i den politiken. Sedan håller inte jag med om att vi generellt har en utveckling mot mer kriminalitet och fler problem. Det kan uppfattas så, men jag tror att det delvis är en vrångbild. 61 (M): Min fråga riktar sig till vice statsminister . statistik visar två saker: att Alliansens skolreformer nu börjar ge effekt men att få nyanlända elever klarar sig vidare till gymnasiet. Detta är en oroande utveckling, som regeringen har blundat för. Det oroar oss moderater. Vi har lagt fram flera förslag för att höja lärarnas kompetens i andraspråksinlärning och mer noggrant följa de nyanlända elevernas kunskapsutveckling. Min fråga är därför: Med denna statistik på bordet, kommer regeringen att lägga fram några nya reformer för att öka de nyanländas chanser att lyckas i ? 62 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Det är ett mycket glädjande besked som kom , nämligen att gymnasiebehörigheten ökar bland dem som slutar ; äntligen är denna trend vänd. Det har inte skett i ett vakuum utan har handlat om att vi har satsat på mycket mer personal i skolan, 13 000 fler pedagoger, höjda lärarlöner med mera. Det ger nu äntligen effekt.