prot · H30962 · 2016-02-03 00:00:00 — En utredning kommer att bli färdig , och den långsiktiga ambitionen är att barn och ungdomar i hela vårt land, oavsett uppväxtkommun, ska ha tillgång till musik- och kulturskola. Jag ställde en fråga i mitt anförande tidigare. Jag frågade om han är beredd att gå på samma linje som Per Lodenius, nämligen att nu ställa sig bakom en proposition om att återinföra estetiska ämnen på samtliga gymnasieprogram. Ett dåligt samvete lyste igenom hos flera av allianspartiernas företrädare här när man pratade om hur olyckligt det var att reformen som innebar att plocka bort de estetiska ämnena från gymnasieprogrammen genomfördes av alliansregeringen. Vi kommer att se en utredning . En proposition hoppas jag kommer att innebära att vi får tillbaka de estetiska ämnena i gymnasieskolans samtliga program. Är och också beredda att stödja en sådan proposition? 108 (KD) replik: Jag uppfattar det som att tycker att det är okej att man tar fram 100 miljoner och inte riktigt vet hur man ska använda dem. Det blir en omvänd prioritering, så att säga. Jag skulle vilja ta upp det här med statliga museer och fri entré till dem. För det avsätter regeringen 80 miljoner, och här uppstår det ett antal frågetecken. Vem ska få komma in gratis och till vad? 19 museer, varav 16 i , ska i någon utsträckning införa fri entré på några eller alla utställningar. Vilka är oklart. Min fråga till är: Varför väljer och en reform som enbart gynnar storstäderna? Sedan vill jag svara att när det gäller detta betänkande och gymnasieskolan är det just Skapande skola som vi vill införa i gymnasiet. 109 (MP) replik: Först vill jag slå fast att även om de flesta av de statliga museerna naturligtvis finns i storstäderna, i i huvudsak, innebär det inte att reformen är begränsad till att bara gynna människor som bor i . Det handlar om att människor som är på besök i och andra städer får möjlighet att gå på de här museerna. Det är framför allt när man kommer som besökare till en stad som man vill kunna gå på museer. Då ska man också ha möjlighet att göra det, även om man till exempel har en stor familj och det har inneburit stora kostnader. Kultur och fritid för barn och unga Det här är alltså en reform som även om man bara ser till de statliga museerna gynnar människor i hela landet. Genom att de statliga museerna nu får fri entré är det många regioner som tar efter och inför fri entré även på de regionala och lokala museerna. Det lyfte jag fram tidigare här i debatten. är ett exempel. Där har vi fått fri entré på flera av de kommunala museerna. Vi ser nu också exempel på privata museer som inför fri entré. Det här är alltså en reform som ger effekter långt utanför de statliga museerna. Jag tycker att det är tråkigt att inte kan ge ett rakt svar på frågan om hur ser på att återinföra estetiska ämnen på gymnasieskolorna. Från fick vi ett klart besked, men inte från . Det är skenheligt av att prata om att man vill öka Skapande skolas verksamhet för gymnasieskolan när man lägger sig på en lägre budgetnivå än vad regeringen gör i sin budgetproposition. Det innebär i sin tur att man skär ned på resurserna i och förskolan. Om vi utökar Skapande skola till att inkludera gymnasieskolan innebär det mindre verksamhet för de yngre barnen, som är de som är i störst behov av den här verksamheten. Varför vänder de yngre barnen ryggen? 110 (V): Det har varit en ganska intressant debatt. De borgerliga har talat om vikten av att ge barn och unga tillgång till kultur och vad det betyder för deras framtidsmöjligheter. Men om man studerar lite närmare vad de borgerliga partierna vill och har budgeterat för kan man, för att använda ord, höra tomma tunnor skramla. En av de stora och viktiga reformer som har bidragit till har redan diskuterats ganska mycket, nämligen sänkningen av avgifterna till . Det är klart att det behövs många fler satsningar på . Att sänka avgifterna har varit ett första steg för oss. Det har också varit viktigt för oss att de 100 miljonerna, som inte är en överdrivet stor summa, ska användas till just sänkta avgifter. Det finns stora behov inom . Jag ser fram emot att kunna göra fler saker framöver, för att öka tillgängligheten ytterligare. Men det här är en viktig möjlighet för många av dem som faktiskt inte har råd att ge sina barn möjlighet att ta del av de aktiviteterna – dans, teater, musik, konst. Många oroade röster på högerkanten har gett uttryck för att det här skulle gynna de allra rikaste. Den oron delar vi. Därför har det varit viktigt för att fördelningen av pengarna inte ska gynna de kommuner som inte har varit särskilt intresserade av att hålla låga avgifter. Det ska komma de kommuner till del som har satsat på det här, till exempel där man har sänkt avgifterna. En annan viktig reform för barns och ungas kulturintag – eller vad man ska säga – är de fria entréerna. Det är viktigt att det är en reform som gäller för alla. Som tidigare debattörer har lyft fram går barn inte till ett museum helt ensamma. Mindre barn behöver ha någon vuxen med sig. Det är därför viktigt att det är en reform som gäller för alla. Jag kan tillägga att när reformen genomfördes ökade antalet besökare till de statliga museerna med 2,9 miljoner under . Det var en ökning . Jag tror att ni som sitter där borta i kammaren och som jag nu tittar på kan ta det med ro. Nyheten om att den här möjligheten finns har nått ut till människor. Kultur och fritid för barn och unga En tredje och sista sak som jag tänker ta upp är motionen om att Skapande skola ska gälla även på gymnasiet. Det här visar återigen hur de borgerliga försöker ge sken av att vara intresserade av de estetiska verksamheterna eller kultur. När man tar med ena handen försöker man dutta tillbaka lite med den andra. Den borgerliga regeringen tog bort de estetiska ämnena som kärnämnen. Det var en degradering av hela området i sig som även sipprade ned på . Man ville till och med gå så långt som att lägga ned de estetiska programmen. Men då möttes man av så stort motstånd att man inte vågade fullfölja planen. Det viktigaste när det gäller att ge eleverna tillgång till estetiska ämnen handlar dock inte bara om att någon ska komma utifrån. Det som har varit problematiskt med Skapande skola är att det främst utnyttjas av dem som är intresserade, som har lärare eller skolor som har ett särskilt engagemang. Vi vet att det finns flera skolor som aldrig tar del av de pengar som har med Skapande skola att göra. Därför är det viktigt att vi, om vi kan få en majoritet för det, ser till att de estetiska ämnena återigen blir kärnämnen, även på gymnasiet. 111 (M) replik: Det är roligt att ens uttryck återanvänds. Det är väldigt bra. Bra kan väl även karakterisera . Till skillnad från tidigare talare har hon ändå svarat på en del av mina frågor, även om inte hon heller hörde mina frågor i mitt inledningsanförande eftersom hon inte var i kammaren då. Jag ska börja denna replik med att tala om Skapande skola. När det gäller våra förslag om Skapande skola i gymnasiet är det självklart att det ska tillföras mer pengar. Det vi nu kräver är att man ska undersöka möjligheterna. försökte påskina, och uttryckte osportsligt i sin slutreplik, att det här skulle utarma verksamheter inom för . Det stämmer inte. Under alliansregeringen tillförde vi också medel varje gång vi utökade Skapande skola. Men har ju inte varit med på de turerna alla gånger. När det gäller kulturskolorna måste jag fråga : Hur ska den satsning som ni står bakom ge fler elever möjlighet att ta del av ? De höga avgifterna finns i rika kommuner runt storstäderna. Hur ska fler elever som står i kö få tillgång till de kommunala kulturskolorna med en hjälp av en maxtaxa? Det är vad ni vill ha. Ni vill ha sänkta avgifter för dem som redan har. Men hur ska de som inte har tillgång till de kommunala kulturskolorna få det med det förslag som föreligger? 112 (V) replik: Även om jag inte befann mig i lokalen tidigare hörde jag frågor mycket väl. Vi har ju nymodigheter som gör att vi kan titta på kammarens debatter i våra telefoner och surfplattor. Jag kunde alltså höra dem. Kultur och fritid för barn och unga När det gäller Skapande skola är det, precis som jag sa tidigare, en pott pengar som skolor söker. Det är skolor som är intresserade som gör det. Vi har tyvärr sett den effekten; det är de grundskolor som är intresserade som söker. Det finns skolor som aldrig någonsin har något projekt med anknytning till . Vi menar att det här är viktigt för alla elever. De estetiska ämnena är viktiga för alla, inte bara för de elever vars lärare är intresserade av det. Därför vore det mycket bättre att återigen göra de estetiska ämnena till kärnämnen i gymnasiet. Det skulle också kunna få efterverkningar ned i eftersom det prioriteras upp som ett viktigt ämne. När ni tog bort de estetiska ämnena som kärnämnen i gymnasieskolan, , signalerade ni till att de ämnena inte är så viktiga. Det vill ni nu lägga lite plåster på, för att låtsas som att ni är intresserade av de sakerna. När det gäller är detta, återigen och precis som jag sa i mitt anförande, ett steg för att göra mer tillgänglig. Sedan är vi medvetna om att det behövs mycket mer. Vi behöver ha fler platser, och vi behöver fler lärare. Vi behöver göra det möjligt att hyra instrument och så vidare. Men det här är ett steg, och vi menar att det är viktigt att man använder de här pengarna till en sak så att det inte blir alldeles för spretigt och inte får någon som helst effekt. Återigen, : Det handlar om att satsa på de kommuner som prioriterat . 113 (M) replik: Det är helt otroligt att höra tala om maxtaxan i utan att kunna ge ett enda svar om hur fler ska få tillgång till den. De som redan har ska få mer. Det om något tror jag väl är osolidariskt för en vänsterpartist, men så kanske inte är fallet. Jag måste också tala om för att alla kommuner har haft Skapande skola-projekt. Inte alla skolor – och framför allt inte friskolor – har använt sig av detta, men under den korta tid Skapande skola har varit i kraft och under den utvecklingsfasen är det den reform som har fått bredast spridning i sin implementering . Det kan väl ändå erkänna. Det är klart att ju längre Skapande skola kommer att finnas, desto fler skolor kommer att använda sig av det. Det är självklart. Det är en ambition från Alliansen, och jag hoppas att det är det också från Vänsterns sida. nämnde möjligheten för alla oss att komma in på statliga museer och berömde sig om att det var ett ökat antal besökande. Ja, men det är ju nästan lika många som besöker museer med avgifter, och det beror på den ökade kvaliteten. Jag måste fråga , för jag trodde att Vänstern stod bakom kvalitet: Hur ska man kunna bevara och utöka kvaliteten med den så kallade fri-entré-reformen? blir det ju svängdörr och värmestuga. 114 (V) replik: Det där sista förstår jag inte riktigt vad menar med. Ska inte museerna vara öppna för vem som helst? Är det vad menar med att det skulle bli en värmestuga? Det vore väldigt intressant att få höra det svaret. Jag vet att inte har möjlighet till en ytterligare replik, men jag tycker att det har varit lite magstarkt från – också i flera av de tidigare replikskiftena – när det gäller sättet att prata om vilka besökare som skulle komma till museerna. Kultur och fritid för barn och unga Vi menar att fri entré gör det möjligt för alla människor att ta del av utställningarna på våra statliga museer. Det är sådant vi bidrar till att hålla uppe men som inte har varit tillgängligt för alla människor. Det är det vi återigen vill öppna upp, eftersom vi ser kulturen som en del av välfärden. Alla människor ska kunna ha tillgång till den. När det gäller de andra delarna är det samma sak och samma resonemang, det vill säga att kultur är välfärd. Vi ska göra det tillgängligt för alla. När det gäller handlar det om att göra det i steg. vill gå mycket längre när det gäller och avgifterna. Vi skulle gärna se en nolltaxa för , för att alla barn faktiskt ska ha den möjligheten. ger vi 100 miljoner till för att sänka avgifterna. Sedan finns det andra steg vi också bör ta för att ytterligare öka tillgängligheten, men när säger att kostnaden inte spelar någon roll och att det skulle vara att ge till dem som redan har är hon väldigt felinformerad om hur det fungerar. Jag ser att min talartid är slut, så jag hinner inte svara när det gäller Skapande skola. Det lär vi dock få tillfälle att diskutera fler gånger. 115 (L) replik: Jag vill tacka för ett klargörande huvudanförande. Även om jag naturligtvis inte håller med om allting i sak var det klargörande på många sätt. Jag skulle dock ändå vilja ha några förtydliganden. ägnade en ganska god stund åt att debattera just frågan om fri entré, och hon underströk vikten av att fri entré är för alla. Jag håller med om att det är viktigt att det ska vara för alla, men hur kan och säga att det är för alla när 16 av de 19 museerna ligger i ? Jag förstår inte. , och – hur gynnas de av fri entré på statliga museer? Vore det inte viktigare att precis som vi föreslår göra satsningen på de museer i hela landet som vill jobba med entréfrågan, och bredda det här förslaget betydligt? Jag vill alltså ha ett klargörande av hur fri entré på statliga museer gynnar alla. 116 (V) replik: Jag tackar för frågan. Det jag tycker är lite anmärkningsvärt när man försöker attackera en reform som den med fri entré är att man från borgerlighetens sida faktiskt inte gör särskilt mycket större satsningar på att öka tillgängligheten till kultur. är det här en del – en reform. Sedan kan man önska sig många andra reformer, till exempel att vi skulle kunna ha fri entré på regionala museer eller titta på hur vi sprider ut våra statliga museer över landet. Det finns flera frågor, men det jag ser är ändå att detta är en viktig reform. Det går inte att komma ifrån. Man kan inte säga att den är oviktig bara för att de flesta museerna ligger i . Detta är ett viktigt steg och en viktig tillgänglighetsfråga. Kultur och fritid för barn och unga Sedan kanske vi kan samarbeta vidare för att utöka reformen till att bli ännu större – vad vet jag? 117 (L) replik: Vi har redan skarpa förslag. Vi lägger mer pengar, och vi lägger dem för hela landet i stället. Jag håller med om att det kan vara en viktig reform, men därmed gör det den inte rätt. Min andra fråga efter ett klargörande handlar om de sänkta avgifterna i . Jag kan inte låta bli att komma tillbaka till det, precis som mina kamrater har gjort i inlägg efter inlägg. Hur ska sänkningen av avgifterna i nå dem som verkligen behöver den? Det finns ett antal kommuner i landet som har jobbat väldigt bra med avgiftsfrågan. Det finns de kommuner som inte har någon avgift alls, och sedan finns det olika nivåer upp till dem som har väldigt höga avgifter. Jag har inte kunnat gräva riktigt djupt efter om det finns stora forskningsrapporter, men det finns enkla sammanställningar som jag har tagit del av och som visar att de kommuner som har sänkt avgifterna och de som har haft nolltaxa har gynnat konsumtionen av . Det är jättebra, men det har gynnat dem som redan konsumerar den. Man har inte nått de grupper som egentligen borde gå i och som behöver den allra mest, nämligen de utsatta barnen och de som av olika skäl inte har föräldrar som stöder dem och tar dem dit. Min fråga är alltså hur detta ska nå dem som verkligen behöver det. Är det en enhetstaxa eller en nolltaxa i som är målet? Jag ser faktiskt paralleller till fritidspengen. Den här satsningen blir en bred och ganska dyr satsning som slår blint, i stället för en satsning på dem som verkligen behöver det och en satsning som pinpointar de barn som är mest utsatta. 118 (V) replik: var jag i och besökte där. Jag träffade personal och chefer för . Det man har gjort där är att arbeta väldigt aktivt med var man har någonstans – var man har sin verksamhet. Man närmar sig dem som man vill ska ha tillgång till . Det är ett sätt jag ser som viktigt, men för att det också i verkligheten ska kunna vara tillgängligt för dem man riktar sig till är avgiftsfrågan en viktig del. Jag tycker alltså inte riktigt att farhåga när det gäller hur man ska nå dessa människor har med avgifterna att göra. Avgifterna är en viktig del, men sedan handlar det också om det arbete man gör på kulturskolorna för att nå rätt personer. Att avfärda sänkta avgifter i med att säga att det inte kommer att komma dem till del tycker jag kanske är lite konstigt. Det handlar ju också om vilket sätt som kulturskolorna arbetar på. Där finns ett tydligt uppdrag om att man ska rikta sig till de elever som annars inte hade kommit i kontakt med . Men de sänkta avgifterna gör att möjligheten blir större, men sedan har vi många fler steg att ta. 119 (SD): Kultur och fritid för barn och unga I kulturutskottets betänkande nr 4 behandlas motioner med temat kultur och fritid för barn och unga. Det är ett tema som jag tror att vi alla, oavsett parti, fäster högt värde vid och tycker är viktigt, vilket tidigare talare också har nämnt. Jag vill lyfta fram satsningen på barn- och ungdomskultur, en samverkan mellan skola och professionella kulturaktörer, nämligen Skapande skola, som många av er redan har nämnt. Jag tycker att det är glädjande att se att fler är öppna för det som vi sverigedemokrater är och har varit drivande , så vi kan alltså påverka. har Skapande skola byggts ut och omfattar förskoleklass till och med årskurs 9. Skapande skola växer ute bland elever, vilket bör glädja oss alla. Huvuddelen av verksamheten är skapande, bild, form, skrivande, berättande och så vidare där eleverna skapar något tillsammans med kulturaktörer. Det är inte bara detta som är det fina. Den andra poängen med Skapande skola är att en viss procent av stödet går direkt till arvoden till kulturutövare, som vi inte får glömma. De kan alltså arbeta och få ersättning för det de är utbildade till. Vi sverigedemokrater, som ni har hört, vill att även förskolan kan ta del av Skapande skola, vilket vi föreslog senast i höstbudgeten, precis som även har föreslagit. På förskolan är det särskilt viktigt att ta del av kulturens stimulans, och det måste man prioritera högre än gymnasium. Därför ser vi det som mer rimligt att förskolan tar del av Skapande skola. Vi får dessutom medhåll från pedagoger i verksamheten. Förskollärare och barnskötare hade förr en viss kompetens i musikämnet. Det får man inte i sin utbildning. Vi får signaler från pedagoger i branschen om att detta är något som saknas, och Skapande skola hade fyllt ett tomrum här. Barns kunskaper formas i tidig ålder och blir så mycket bättre av det skapande och den utveckling som sker när man tar del av till exempel konst och musik. Politik handlar om att prioritera, och här väljer vi att prioritera unga barn som inte har samma valmöjligheter som andra ungdomar har senare i livet. Vi anser, herr talman, att det redan finns en hel del alternativ att ta del av på gymnasiet vad gäller kulturkurser. Bland annat kan man välja en linje med estetisk inriktning eller välja kurser genom ”elevens val”. Den risk med satsningen Skapande skola på gymnasienivå som synts i delar av landet är att den konkurrerar ut musik- och kulturskolorna, och det är inte det som är poängen eller syftet med Skapande skola, det tror jag att vi alla här kan hålla med om. Men som jag sa inledningsvis tycker jag och vi att det är glädjande att vi blir fler som öppnar upp för . har vi hela vägen bakom oss. Jag vill även beröra motion 2060 om motorhobbyn. Som många vet är motorhobbyn ett stort intresse för mig privat, och det finns en anledning att se över hur motorhobbyn kan stärka långsiktigt, även om just denna motion går långt in i detaljer. Värdet av motorsport och motorhobby är stort, men motarbetas utövarna från andra intressen i samhället. Kultur och fritid för barn och unga Därför anser vi att det finns stor anledning att lyfta fram och visa på alla de goda sidor och den samhällsnytta som motorhobbyn för med sig. Motorintresse är en gemenskap som delas av gamla såväl som unga och män såväl som kvinnor med olika bakgrund. Få verksamheter kan visa upp en sådan mångfald och gemenskap som det finns hos oss motorentusiaster. Det är en arena där människor från olika generationer kan mötas och där många unga får en tydlig koppling till vuxenvärlden. Motorsport och motorhobby ger ett stort utbyte till de aktiva. Det är för många en livsstil som tar upp det mesta av den lediga tiden och är en del av den egna identiteten. För att ha möjlighet att satsa helhjärtat på motorsporten krävs det mycket även i det övriga livet, såsom att man sköter om både sig själv och sin situation i till exempel arbetslivet. Idrott i allmänhet och motorsport i synnerhet hjälper samhällets unga till skötsamhet och en meningsfull fritid. Då motionen 2060 är bred i sitt tänk ska vi grotta ned oss mer så att vi tillsammans med er kan komma fram till bra förslag för motorintressets bästa. Jag ser att jag har överskridit den tid som jag skrev upp mig för. Jag ber om ursäkt för det. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 2 om ungdomars rätt att välja partner. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet. 120 (L): När man läser betänkandet och kommer till s. 6 sätter man onekligen lite i halsen. Där står det: ”Utskottets förslag i korthet: avslår motionsyrkanden om barns rätt till kunskap om sina rättigheter och om att stärka alla barns rätt till kunskap om .” I den partimotion som vi liberaler väckt skriver vi att barn bör ha tillgång till målgruppsanpassad och tillgänglig information om sina rättigheter. I betänkandet hänvisar man till som snart kommer och menar att man bör invänta vad den har att säga. Jag undrar: Varför? För att kunna påverka sin situation och vara delaktig är det viktigt att ha tillgång till information, inte minst gällande vilka rättigheter man har. Barn vet sällan vilka deras rättigheter är, vad deras rättigheter innebär eller hur de ska få information. Det är vi vuxna som bär ansvaret för att säkerställa att det finns målgruppsanpassad – alltså barnanpassad – och tillgänglig information, dels om barnets rättigheter, dels kring den situation barnet befinner sig i, dels om hur barnet ska använda informationen. Rättigheterna som finns inskrivna i innebär att de stater som skrivit under också ska se till att barnen de facto har en möjlighet att utnyttja sina rättigheter. Det står i att alla barn har rätt att känna till sina rättigheter, och att det är staten som ansvarar för det. Men – och här kommer det ett stort men – det verkar som man tror att alla barns rättigheter finns att hitta i FN:s konvention om barnets rättigheter, och så länge man informerar om den är man hemma. Det görs mycket riktigt i skolan. Kultur och fritid för barn och unga När man talar om barns rättigheter är det lätt att bara använda sig av , men barnets rättigheter skyddas också i svensk lagstiftning, till exempel i och i socialtjänstlagen. Var får barnen kunskap om detta? Och var får barnen kunskap om vart de ska vända sig? Var får de den praktiska tillämpningen av vad rättigheterna innebär? Fråga de barn ni har i er närhet om de vet hur man gör när man behöver hjälp, var man hittar telefonnumret till och när och varför man kan tänkas behöva ringa dit! Vi är stolta över att barn har det så bra i . Självklart ska vi vara det. Mycket är bra, men många barn diskrimineras i . Ofta handlar det om barn som är i särskilt utsatta situationer: barn med funktionsnedsättningar, barn i ekonomiskt utsatta familjer, asylsökande barn och barn placerade i samhällets vård. Vi liberaler vill att information anpassad till barn och unga om vart de kan vända sig om de behöver hjälp och stöd ska finnas tillgänglig där barn och unga är, exempelvis på skola, idrottsplatser och ungdomsgården – för att inte tala om på nätet. Det handlar alltså inte bara om att veta att finns och vad den innehåller utan vad den innebär i praktiken och hur man tillämpar den.