prot · H309108 · 2016-05-19 00:00:00 — Därför är det viktigt att vidta åtgärder för att få ned hushållens skuldsättning. Det har regeringen också gjort, i samarbete med bland annat . Regeringens agerande mot grundlagsändring i 61 (V): Jag vill ställa min fråga till utrikesminister . har tagit flera steg bort från demokratins väg. Den kurdiska befolkningen har drabbats särskilt hårt. Hundratals civila har dödats. Städer har raserats. Journalister och aktivister har fängslats. I förrgår togs ett första beslut om att ta bort immuniteten för parlamentariker. Syftet är helt klart. Det handlar om att tysta oppositionen, i första hand det demokratiska . Självklart är det rätt att ta bort immuniteten när det gäller olika former av brottslighet. Men här handlar det om att lägga munkavle på oppositionen. Går beslutet igenom riskerar 50 av HDP:s 59 parlamentariker att hamna i fängelse. Går beslutet igenom finns det en stor risk för att våldet ökar ytterligare och att fredsprocessen avstannar. kommer det definitiva beslutet att tas om att göra denna grundlagsändring. Det är oerhört viktigt att omvärlden protesterar och agerar här och . Jag vill därför fråga utrikesministern vad hon anser om detta och om hon avser att agera. 62 Utrikesminister (S): Först ska jag säga att EU-processen och de kontakter som vi har handlar om att ge stärkta rättigheter för alla i . Det är avsikten med alla våra överläggningar. Det är en väldigt oroande utveckling att immuniteten för vissa ledamöter i det turkiska parlamentet kan komma att lyftas. Om det ska ske måste det vara på en icke-diskriminerande grund. Vi uppmärksammar alla de bakslag som sker när det gäller yttrandefriheten och den här typen av inskränkningar. Vi stöder EU-uttalanden som har gjorts när det gäller detta. Vi driver också på i och i . Vi kommer att fortsätta att göra det också bilateralt gentemot . 63 (V): Tack, utrikesministern, för svaret! Jag tror att det behövs någonting mer kraftfullt här och , , för att stoppa förslaget. Därför måste man, menar jag, agera på en gång. Jag vill passa på att fråga något. EU har slutit avtal med angående flyktingmottagande. har trappat upp våldet mot sina egna medborgare, fängslat journalister och raserat kurdiska städer. försöker man tysta det enda oppositionspartiet, HDP, genom en grundlagsändring. Anser ministern att ett sådant agerande ska belönas? Är det rätt att ge visumlättnader och en förhandling om medlemskap i ? Och är det rätt att får agera gränspolis för EU? 64 Utrikesminister (S): Vi uppmärksammar, som sagt, bakslagen för yttrandefriheten. Vi markerar mycket tydligt när det gäller värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter. Vi fortsätter att sköta förhandlingarna, de olika spår som vi har, så att vi förhoppningsvis kan se att utvecklingen vrids i en annan riktning och går en bättre väg. Det är förstås också syftet med de överläggningar som vi har bilateralt med . 65 (C): Min fråga är till finansminister . har vi kunnat läsa och granskning. Vi har även hört från att man starkt kritiserar regeringens ekonomiska politik. har i praktiken övergett såväl överskottsmålet som principen att man ska finansiera nya utgifter krona för krona. Det är allvarligt och riskerar förtroendet för svensk ekonomi. För att göra illa värre misslyckas regeringen med jobbpolitiken. Prognoserna i budgeten ger vid handen att arbetslösheten kommer att öka som sysselsättningsgraden minskar . Med regeringens politik får vi tomma lador men fulla arbetsförmedlingskontor. Det var länge sedan någon trodde på regeringens jobbmål om EU:s lägsta arbetslöshet. tvivlar allt fler på regeringens grundläggande ekonomiska politik. När kommer regeringen att börja lyssna på sina egna expertmyndigheter? 66 Finansminister (S): Jag vill upplysa om att vi är betydligt närmare överskottsmålet nu än när partivänner satt i regeringen. Då var nämligen det strukturella sparandet större än det är . Vi var längre från överskottsmålet. Sanningen är den att när vi tog över låg vi 75–80 miljarder ifrån överskottsmålet. har vi lyckats hämta hem en bit av detta. Men vi har inte nått ända fram. Det beror på att vi ärvde de största underskotten som har varit i sedan budgetsaneringen. Det är också därför som den här regeringen har fört den stramaste politiken sedan tid. 67 (C): Jag kan konstatera att jag inte kan tacka för svaret. Jag fick nämligen inte svar på min fråga. Min fråga rörde den kritik som har kommit från när det gäller den politik som för – det handlar inte om vad Alliansen förde för politik. Det kom kritik där man tydligt pekar på att det finns brister. Man oroar sig över den situation som är, hur mycket finansministern än slår sig för bröstet. I prognosen skissar man dessutom på en högre arbetslöshet. Tillsammans blir det bekymmersamt. Min fråga är fortfarande: När tänker regeringen lyssna på sin expertmyndighet? 68 Finansminister (S): Jag vill också notera att arbetslösheten är betydligt lägre nu än när Alliansen satt i regeringsställning. Däremot är frågan: Hur snabbt ska vi hämta tillbaka de underskott som vi ärvde av alliansregeringen? Där gör vi och olika bedömningar. tycker att vi mycket snabbt ska hämta tillbaka Alliansens underskott och att vi nu ska genomföra skattehöjningar på kanske 20, 30, 40 miljarder. Vår bedömning är att man i stället bör kunna vänta ytterligare något eller innan man når överskottsmålet. Ny rysk gasledning i 69 (L): Jag har en fråga till utrikesminister . Säkerhetsläget i vårt närområde är kraftigt försämrat. Det är inte bara så att det fortsatt pågår strider i östra . är fortfarande ockuperat. Vi ser också allvarliga kränkningar mot vårt svenska luftrum. I det skedet planerar det ryska energibolaget att bygga en ny gasledning i , Nordstream 2. Det finns många skäl till att det bör stoppas. Ett är det uppenbart säkerhetspolitiska. Det är ett välkänt faktum att använder gasleveranser som påtryckningsmedel för militära syften. Det vore därför huvudlöst att göra EU mer beroende av rysk gas. Ett annat argument handlar om . De ledningar som går genom landet är nämligen en väldigt viktig inkomstkälla för i och med de transitavgifter som betalas till landet. Detta skulle man helt förlora om det läggs en ny ledning i . Min fråga till utrikesministern är därför: Vad är utrikesministern beredd att göra för att stoppa Nordstream 2? 70 Utrikesminister (S): Tack så mycket, , för en så kallad ledande fråga! Den här diskussionen pågår för fullt i EU-sammanhang, herr talman. Just nu tittar man på hur detta stämmer med energipolitiken, energiunionen, som vi har i . Det har också säkerhetspolitiska och andra, så att säga, maktpolitiska konsekvenser som man granskar . finns det en rättsprocess och ekonomiska intressen som man också måste ta hänsyn till. Allt det vägs samman. Det pågår en mycket viktig debatt i EU-sammanhang som vi förstås kommer att ta aktiv del i. Framför allt måste vi agera gemensamt, som vi ser det, i EU. Därför kommer vi självklart att återkomma med en sammanhållen syn på hur vi ska driva de frågorna i EU. Det står högst upp på vår dagordning. 71 (L): Det är bra att utrikesministern nämner det arbete som pågår. Vi känner också till att sex premiärministrar har skrivit ett brev till kommissionen. Man är väldigt orolig just för gasledningen Nordstream 2. är ett av de länder som utan någon större politisk kostnad verkligen kan driva på mot det här projektet. Det finns andra länder som inte har samma möjligheter. Därför är min fråga till utrikesministern: utrikesministern beredd att använda sitt inflytande i EU för att göra allt hon kan för att stoppa den nya ledningen? 72 Utrikesminister (S): Vi kommer att använda vårt inflytande i EU för att undersöka alla olika aspekter av detta, inklusive de säkerhetspolitiska. Förhoppningsvis kan vi få med oss så många medlemsländer som möjligt på en linje som tillgodoser vår energipolitik och ser till att vi inte får upprepade hot mot säkerhet. Vi måste också undersöka vilka möjligheter vi faktiskt rent rättsligt och juridiskt har för att påverka denna gasledning. 73 (M): Min fråga går till kulturminister . har en större grad av privat finansiering av kulturen än . Stiftelser och fonder investerar i kultur, och man har ett skattesystem som också uppmuntrar till det. Kulturministerns satsning ger inte mer kultur, bara mer offentlig finansiering. Jag tänker då på museerna. Kulturministern har valt fri entré medan man i har valt ett museikort, ett årskort för som gäller både på privata och statliga museer. Har kulturministern tittat på , som har lyckats bättre med en breddning av finansieringen? Det skulle vara ett bra tillskott och ge ny näring till både kulturutbud och kulturskapare i . 74 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. hade jag samtal med min finska kollega om just deras modell för att finansiera och stimulera kulturella och kreativa näringar och kulturen i stort. De gör ett inspirerande arbete, så självklart har jag en dialog med andra kulturministrar och låter mig inspireras. Man ska komma ihåg att de satsningar i kulturpolitiken som vi gör just nu i är nästan ett unikum i . Vi satsar och investerar i kulturen i vårt land när många andra länder drar ned. 75 (M): Det finns kulturarbetare som kan välja bort . Jag tänker på filmproducenterna. De kan välja att producera i ett annat land, för 17 andra EU-länder har produktionsrabatter för att göra film. Kan kulturministern tänka sig att driva den frågan så att det produceras film i också? 76 Kultur- och demokratiminister (MP): När det gäller den svenska filmens förutsättningar gör vi nu en stor omläggning av svensk film, som har gått på knä . Filmbranschen har ropat efter bättre förutsättningar. kommer den nya filmpolitiken äntligen att få genomslag, och den kommer i sig att skapa bättre förutsättningar. Jag vill nu ha fokus på den reform vi gör, men jag följer självklart utvecklingen av filmens förutsättningar för att senare kanske återkomma med ännu fler förslag. Låglönejobb för unga och nyanlända 77 (S): Min fråga går till finansminister . har väl ingen kunnat undgå att höra alltmer högljudda röster presentera olika förslag för att skapa fler låglönejobb för framför allt nyanlända och ungdomar för att de snabbare ska komma i arbete. Att det tar att komma i arbete för bland andra de nyanlända är självfallet ett stort problem. Jag skulle vilja fråga finansministern så här: På vilket sätt tror finansministern att en större låglönesektor skulle gynna svensk ekonomi, konkurrenskraft och fortsatt tillväxt i ett internationellt perspektiv? Är det verkligen fler låglönejobb som är den kloka vägen för att en avancerad ekonomi som den svenska ska lyckas i den globala konkurrensen? 78 Finansminister (S): Framför allt är det viktigt att den framtida politiken bygger på det som har varit framgångsrikt i den svenska modellen, nämligen fria och starka parter på arbetsmarknaden. Det är på arbetsmarknaden löner ska sättas, inte här i riksdag. Här går en viktig skiljelinje i svensk politik. Flera av de borgerliga partierna vill att det är i kammare lönerna ska sättas. Och det är inte vilka löner som helst man ska sätta – man ska sätta låga löner. Jag är bekymrad över utvecklingen inom den borgerliga politiken där man vill sänka lönerna och höja hyrorna. Det blir inte lätt för våra ungdomar att ta sig ut i vuxenlivet med den politiken. Självklart ska det vara billigt att anställa personer som står långt från arbetsmarknaden. Det är dock mycket bättre och effektivare att lägga stöd på de individer som har svårt att ta sig in än att vidta mer generella åtgärder som riskerar att drabba stora delar av löntagarkollektivet. 79 (S): Jag tackar finansministern för svaret. Det är glädjande att regeringen gör en radikalt annorlunda analys och en förmodligen också mycket mer lyckosam analys för svensk ekonomis framtid och tillväxtförutsättningar. Jag vill be finansministern att utveckla lite varför en framväxande låglönesektor i inte är en framgångsväg enligt regeringen. 80 Finansminister (S): Det som brukar vara bra på att konkurrera med globalt är kunskap och kompetens. Vi vill ligga högt upp i värdekedjan och på så sätt också kunna ha ett högt välstånd. Därför är det viktigt att vi satsar på utbildning, forskning och innovation så att vi kan vara starka där. är det viktigt att människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden får göra det. Det ska vi se till genom att ha tydliga stöd till de individer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden, till exempel om man inte har bott så länge i . Visumfrihet för turkiska medborgare 81 (SD): Min fråga går till utrikesminister . har det läckts delar av en underrättelserapport beställd av Europeiska kommissionen. Rapporten slår fast att visumfriheten för innebär ett ökat terrorhot mot . Enligt rapporten förbereder sig terrororganisationer och internationella brottssyndikat genom att på olika sätt komma över turkiska pass. Avtalet med kommer att göra det mycket enkelt för turkiska IS-krigare som rest till att ta sig in i EU. Terrorister från andra länder kan köpa turkiska id-handlingar och därefter flyga direkt till vilket EU‑land som helst och i värsta fall begå terrordåd. En tidigare chef för den brittiska militära underrättelsetjänsten har jämfört visumfriheten med att hälla bensin på öppen eld. uppvisar dessutom allvarliga brister i respekten för demokrati och mänskliga rättigheter. Varför stöder ni ett avtal som innebär så stora risker och där det mest troliga är att kommer att missköta sin del av avtalet och sedan kräva ännu mer av EU? 82 Utrikesminister (S): Viseringsfriheten är en viktig del av den migrationsöverenskommelse som finns mellan och . Det är dessutom en del av landets EU-närmande. Viseringsfrihet får man om man uppfyller ett antal kriterier, och de är likadana för alla länder. Det är i den processen vi är just . Det är tydliga kriterier och tydliga värderingar. Det är viktigare än någonsin när vi nu ser den oroande utvecklingen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter och konflikten i sydöst i . Vi vidhåller att måste uppfylla kriterierna. Det är det sätt vi har att kontrollera denna process och en vägkarta för att man över huvud taget ska kunna bevilja viseringsfrihet. 83 (SD): Jag tror inte att utrikesministern förstår allvaret i detta. De kriterier som EU sätter upp för gör inget som helst för att förhindra risken för att personer som har varit IS-krigare i kan komma till och begå terrordåd. De kriterier som berör terrorism och de krav man ställer på handlar om att liberalisera terrorlagstiftningen så att inte ska missbruka den för att frihetsberöva journalister och regimkritiker. De gör absolut inget åt problemet. 84 Utrikesminister (S): Det är självklart att vi måste samarbeta för att bekämpa terrorismen. Vår plan och vår strategi för att bekämpa terrorismen är vad EU gör och vad hela världssamfundet gör för att bekämpa terrorismen. Vi måste kunna ha flera tankar och handlingar på gång och verka på flera parallella spår. Att bekämpa terrorismen är en gemensam utmaning för oss. Det gäller både och länderna i . 85 (L): Min fråga går till demokratiminister . Det är en av de kommuner som den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism har pekat ut som pilotkommun. Fokus har med all rätt varit på våldsbejakande extremism och radikalisering men också på vitmaktmiljö. I i finns stora utmaningar och bekymmer med vit makt och politiskt våldsbejakande vitmaktmiljö. Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att komma åt detta problem? Det får ju inte komma i skymundan av det andra arbetet mot radikalisering. 86 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för ditt engagemang i de här frågorna och för att du ställde frågan. avslutas uppdraget som den nationella samordnarens kommitté har bedrivit . Regeringen arbetar just nu med hur vi ska ta detta vidare. Precis som säger är det de tre identifierade våldsbejakande extremistiska rörelserna som ligger i fokus för arbetet i . De är mot de tre grupperna vi fortsätter att utveckla arbetet. är en av de kommuner som ingår i ett pilotprojekt med fem andra kommuner där vi förstärker arbetet, utvecklar modeller och sprider det vidare över . Det är centralt att vi fortsätter att ha fokus på alla tre grupperna, den vänsterextremistiska, jihadismen och högerextremismen. Vi vet att de föder och göder varandra. Det är ett arbete och ett angreppssätt som inspirerar inte bara stora delar av utan också . 87 (L): Tack för svaret, statsrådet. När jag är ute och besöker kommunerna är de mer konkreta när det gäller arbetet mot våldsbejakande extremism och islamistisk radikalisering. Det är mycket enklare att närma sig föreningar, föräldrar och så vidare jämfört med vitmaktmiljön. Jag vill ändå veta vilken strategi regeringen har för att komma åt också den frågan, som är ett stort problem. Det andra är: När kommer regeringen att besluta om ny nationell samordnare? När avgick sa statsrådet: skadar arbetet mot extremism. 88 Kultur- och demokratiminister (MP): När det gäller utseendet av den nya nationella samordnaren kommer jag med stor glädje att återkomma . När det gäller fokus på vitmaktrörelsen, det vill säga den högerextrema extremismen, är det ett av den nationella samordnarens uppdrag och fokus. Vi fortsätter att utveckla arbetet mot alla tre. Även om det är jihadismen, den våldsbejakande islamismen, som har tagit mycket av fokus pågår det ett arbete mot vänsterextremismen och högerextremismen. 89 (S): Jag avser att ställa en fråga till statsrådet . Den svenska skolan har fantastiska möjligheter. Jag vill verkligen säga det. Runt om i landet är det många elever som trivs och presterar väldigt väl, och det är lärare som med stolthet talar om sitt yrke. Jag kommer precis från Lärarnas Riksförbunds kongressinvigning. Det var inget undantag att man ändå är väldigt stolt över det yrke man har. Jag vill ta upp det faktum att efter lovade att en kommission skulle analysera de fallande kunskapsresultaten. lämnades under ledning ett delbetänkande över till bland annat statsrådet. Det väcker förstås många frågor. Det handlar om ansvarsförhållandet, resursfördelningen och läraryrkets attraktivitet. Man kan tala hur länge som helst om det. Eftersom jag bara har en minut på mig får jag avsluta med att fråga hur statsrådet bedömer möjligheten att få en bred uppslutning, vilket är helt nödvändigt, men också hur regeringen avser att gå vidare med de förslag och frågor som så här långt har kommit fram. 90 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt viktig fråga. En av de saker som tar upp är vikten av en nationell samling för den svenska skolan. Man menar på att i de länder som har lyckats vända kunskapsresultaten till det bättre har de samverkat över de partigränser som finns, över blockgränser och tillsammans med parterna. Alla har dragit åt samma håll för att skapa en mer jämlik utbildning. Jag tror att behöver mer av den ingrediensen för att vi ska kunna få till fler lärare och en mer likvärdig utbildning i den svenska skolan. Vi kommer att försöka föra samtal med oppositionspartierna i för att gå vidare bland annat med de förslag som kommer med. 91 (S): tog statsrådet själv upp ordet likvärdighet, vilket gläder mig mycket. Det är en av de viktigaste utmaningarna för den svenska skolan. menade att ojämlikheten ökar och likvärdigheten minskar. Också framhåller behovet av att verkligen åstadkomma en aktiv politik för att minska segregationen och den ojämlikhet som råder i det svenska skolsystemet. Skulle statsrådet på den korta stund som finns kunna utveckla hur hon ser på likvärdigheten i den svenska skolan? 92 Statsrådet (S): Regeringen vill bygga en jämlik utbildning som håller världsklass. Vi kommer inte att nå jämlikhet eller världsklass om vi kvar den olikvärdighet som finns i den svenska skolan. Vi måste satsa på bred front. Skolorna med de tuffaste förutsättningarna måste få mer resurser. Vi måste ha fler lärare i skolan som får tid att fokusera på undervisningen och eleverna. Så ska det vara över hela landet. Alla skolor ska vara bra skolor. Det är en enormt viktig devis för regeringen. Kritik mot regeringens skattepolitik 93 (M): Jag har en fråga till finansministern. Regeringen får kritik på många punkter i Finanspolitiska rådets senaste rapport, bland annat för att man bortser från beteendeförändringar. Att höjda skatter påverkar beteenden är själva anledningen till införande av exempelvis miljöskatter eller skatt på alkohol. Rimligtvis borde man vara realistisk i sin budget och använda försiktighetsprincipen. Alltså: Inga glädjekalkyler när det pekar åt ett positivt håll. Om negativa effekter är att vänta tar man med dem i beräkningen. Nuvarande regering räknar med högre skatteintäkter när man höjer skatter på arbete, utan hänsyn tagen till att drivkrafter då skapas för människor att arbeta mindre. Vad värre är: Man spenderar glatt dessa hypotetiska pengar. Jag undrar hur finansministern ställer sig till den kritiken. 94 Finansminister (S): Efter den krasch vi hade för statsfinanserna gjorde man om beräkningskonventionerna på . Innan räknade man nämligen med dynamiska effekter av skatteförändringar. Resultatet blev att den dåvarande borgerliga regeringen räknade med fantastiska dynamiska effekter av sina skattesänkningar. Man trodde att människor skulle arbeta så mycket mer att det skulle ge en massa nya skatteintäkter. Resultatet blev en katastrof som sedan krävde en budgetsanering. Efter det har vi strikta ramar för beräkningskonventionerna. Det är precis de som vi följer. När man däremot beräknar de långsiktiga effekterna för offentliga finanser tar man hänsyn till beteendeeffekter. När det gäller de offentliga finansernas långsiktighet behöver inte känna någon oro. 95 (M): Socialdemokraterna tog på sig skulden för att 90-talskrisen uppstod. Man stramade inte åt ekonomin när det var nödvändigt. Det ledde bland annat till överhettning, kostnadskris och en kraftigt övervärderad krona. Jag har en fråga till finansministern. Genom att systematiskt underskatta framtida kostnader, överskatta intäkter samt genomföra reformer som försämrar för jobben, är inte nuvarande regering på väg åt samma håll? 96 Finansminister (S): Regeringen har inga överskattade effekter på offentliga finanser av skatteförändringarna. Däremot vill jag varna för en öppning för att vi återigen ska börja räkna och redovisa de dynamiska effekterna av skatteförändringar. Vi vet vad det har lett oss till tidigare. Det ledde oss till stora underskott och enormt höga räntor på vår statsskuld. Det ledde till en situation där vi var tvungna att genomföra en budgetsanering. Dit ska vi aldrig tillbaka igen. Det står regeringen för. Rapport om Daishs övergrepp i 97 (S): Min fråga går till utrikesministern. Enligt Human Rights Watchs rapport har Daish avrättat minst 49 personer i Sète och tiotals i Misrata i . Dessa personer dödades genom skjutningar eller halshuggningar. De var anklagade för spioneri eller för att tillhöra oppositionen. Hur ställer ni er till Human Rights Watchs rapport om avrättningar som Daish sysslar med i och som omvärlden missar på grund av fokus på och ? 98 Utrikesminister (S): Vi har förstås tagit del av rapporten från Human Rights Watch. Vi delar deras bild av de enorma umbäranden som civilbefolkningen har påtvingats av Daish i Sète. Den är en hemsk bild som målas upp. Det är utbrett våld, isolering, brist på mat och medicin. Det arbete som Human Rights Watch gör för att dokumentera de omfattande brott mot mänskliga rättigheter som begås i är väldigt viktigt. Därför måste alla parter i konflikten i vidta åtgärder. Det gäller att se till att man skyddar civilbefolkningen och att det görs helt i enlighet med internationell rätt. Detta diskuteras också och finns överst på EU:s dagordning och kommer återkommande att vara där tills vi ser att situationen rätas upp. 99 (S): Tack för svaret! Det är viktigt att nämna hur människor lider i Daishkontrollerade områden.