prot · H30972 · 2016-03-01 00:00:00 — Det är ingen hemlighet att Gripensystemet, precis som en hel del andra system, innehåller komponenter som är amerikanska och att vi är djupt beroende av amerikansk teknologi i sammanhanget. Det är inte direkt någon nyhet, utan det är ett faktum som de flesta som har intresserat sig för den här frågan väl känner till. Jag skulle gärna vilja höra vad ni personligen har gjort i den här frågan tidigare och hur ni resonerade i den tidigare regeringskoalitionen innan vi går vidare i den här diskussionen. 79 (L): efterlyser vad jag och har gjort som riksdagsledamöter och 2014. Eftersom det var just som ledde den hearing som föregick beslutet om anskaffning av JAS 39E vet han att jag bland annat ställde frågor om den nuvarande flygmotorn, som vi med nuvarande flygtidsuttag kan fortsätta att flyga utan att motorerna tar slut. Jag fick då svar från Försvarsmakten: kommer inte att flyga med de motorerna när vi har skaffat det nya . Men som framhöll har sålt, i government-to-government-affärer, det här flygplanet inte bara till och utan också till och . Vi har därmed naturligtvis garanterat att de gamla motorerna ska underhållas och vidmakthållas hos de utländska köparna. Jag har alltså på olika sätt försökt medverka till att minska riskerna i det här projektet. Men måste förstå att dollarkursen är förändrad, och det här projektet riskerar att fördyras med ett stort antal miljarder kronor. Varken jag eller , herr talman, har några som helst möjligheter att gå in och styra över de inblandade myndigheterna eller förhandla med industrin. Det är bara som kan göra detta i egenskap av försvarsminister. Jag vill gärna understryka att det inte enkom handlar om 39 E som projekt. Det här är någonting som har potential att kullvälta hela det av fattade försvarsbeslutet. Därför måste jag be försvarsministern att inta en mer konstruktiv hållning än den som hans svar ger vid handen. , ett utomordentligt stridsflygplan som för inte så länge sedan faktiskt hade i sin icke ensade flotta, hade olika framdrivningsalternativ. Det är inte bara så att de två motorer som vi nu diskuterar, RM12 och F414, är amerikanska i största allmänhet. De tillhör precis samma familj, olika generationer. Och de har samma diameter. Att byta motorer beroende på vilka uppdrag man har är inte så komplext som försvarsministern beskriver. Men det har då potential att spara mycket pengar i en mycket svår situation. Sedan ägnar sig försvarsministern åt just frågan om underhåll av de nya flygmotorerna. Jag noterar att han säger att industrin får diskutera det här. GKN, gamla , får prata med Defence, och så får man komma fram till en lösning. Men ytterst, herr talman, handlar detta om: Var någonstans ska underhållet ske? Ska det ske i i ? Eller ska det ske i i ? Det är det som det handlar om. Då handlar det inte bara om svenska arbetstillfällen. Det handlar om svensk kompetens på det här området. Och, herr talman, det handlar om hur effektivt underhållet av de här stridsflygplanen ska bli . Ska de flyga över för att få sitt underhåll kommer tyvärr tillgängligheten och förmågan i de svenska flygstridskrafterna att gå ned radikalt. Jag ställer nu en väldigt rak fråga till : Är , om industrierna inte kommer överens, beredd att verka för att underhållet av flygmotorerna kvarblir i och under svensk kontroll och därmed att vi också vidmakthåller en kompetens på flygmotorområdet? 80 (KD): JAS 39 har varit en viktig sak för . Det har utvecklats i . Underhållet av motorn har skett i . Det har varit ett framgångsrikt samarbete, och för GKN:s del sköter man också underhållet för och . Det var just det som jag tog upp i min fråga. Kan försvarsministern ge besked om huruvida en ny amerikansk motor kommer att underhållas i eller i utlandet? Detta är någonting som jag har engagerat mig i . Det handlar om behovet av att detta är i . Det är en nationell förmåga som vi har, men av driftskostnaden gäller ju motorn. Det är en så viktig del. Därför tycker jag att det är värdefullt att ha en diskussion. Från mitt håll vill jag trycka på att det som görs av GKN i är värdefullt. I en säkerhetspolitisk miljö som blir allt tuffare är det en värdefull aspekt att det sker i och inte, som föregående talare sa, i . Även om är trevligt är det bättre att ha det i . Det är någonting som fungerar. Det är i det ljuset som försvarsministern ska se min fråga. Kan försvarsministern ge besked om huruvida en ny amerikansk motor kommer att underhållas i eller i utlandet? Ser försvarsministern risker med att underhållet flyttas? Det var mina frågor. Jag hoppas att jag kan få svar på dem. 81 Försvarsminister (S): Det redogör för är ett agerande från hans sida. Jag vet inte huruvida agerade över huvud taget i fråga om detta ni satt i regeringsmakten. Men det beskriver är någon sorts agerande utifrån principen: vilja väl men inte kunna i praktiken. Ni klarade alltså inte av att rigga det här på ett sådant sätt som ni nu står och talar om och har kravbilder om. Ni verkar inte heller ha någon särskild förståelse för att det har gått och att de här produkterna nu har utvecklats rätt rejält och att det är på gång en första flygning, serieleveranser och roll-out i sammanhanget. Sedan vet jag inte. Jag tänker inte göra mig själv till någon teknisk expert på vare sig det ena eller det andra. Men det är väl ändå så att det när det gäller hearingen i och det som har styrt det här projektet har handlat om att åstadkomma prestanda på JAS Gripen E, så att vi skulle kunna mäta oss med det som sker i vårt närområde och i vår omvärld. Dessutom krävdes det en starkare motor för att kunna klara det här. F414 ger mer dragkraft än RM12. Man menar då att Gripen E får så kallad supercruiseförmåga. Valet har gjorts utifrån en operativ kravbild i sammanhanget. När det gäller dollarkursförändringarna är det väl så att man måste diskutera valutaförsäkringssystem i samband med detta. Det är väl den vägen man får gå när man ska titta på de bitarna. Sedan gäller det underhållsfrågorna. Det är klart att det skulle vara lockande för mig att nu att ge mig in i en exakt diskussion om var den ena och den andra tillverkningen ska ligga. Jag får ändå säga att det är FMV som hanterar den här typen av frågor för vår del. Sedan noterar jag att det pågår en diskussion mellan och i de här sammanhangen. Vi får följa den utvecklingen och se vart den tar vägen. Men jag är alltid intresserad av att så mycket som möjligt av produktionen sker i . Så är det. Men vi har också ett myndighetsansvar. Och vi har en förhandlingsprocess. Vi får se hur den utvecklas och hur den slutar. Men jag tycker inte att det här blir en riktigt rättvisande debatt, för väldigt mycket av det som ni drar upp är sådant som egentligen faller på ert eget ansvar. Ni skulle ha rett ut det i ett tidigare skede. Det här skulle ha gjorts upp inom ramen för den förra regeringen, som var den som ytterst ansvarade för den processen då. Även om ställde någon fråga uppfattade jag inte att det gav någon djupare genklang i dåvarande ministerns öron. Det är ju det vi utgår från . Så ser väl läget ut. Sedan gäller det försvarsöverenskommelsen. Att det finns kostnader som har ökat i sammanhanget är väl inte någonting som är en överraskning för mig. Det varnade jag för redan på . gäller det att man försöker bearbeta den situationen och att man ser hur man hanterar den. Det handlar om att göra det på ett så konstruktivt sätt som möjligt. Då är kanske inte de stora orden det viktigaste, utan det viktigaste är: Hur bearbetar vi varje projekt för att få ned kostnaden och för att få det här så långt som möjligt inom de ramar som gäller? 82 (L): har trott sig kunna redovisa ett antal andra materielprojekt som enligt tidningens uppgifter riskerar att fördyras. Det lite sorgliga i sammanhanget är ju att när ingår avtal med tredje man, i det här fallet olika försvarsindustrier, så är den svenska staten bunden till dessa avtal. När det sker fördyringar på försvarsområdet av det slag som kan komma att ske är alltså Försvarsmakten hänvisad till att spara på de kostnader som myndigheten själv kan påverka. Det är sådana kostnader som utbildning av soldater, förbandsverksamhet, övningar av krigsförband och liknande, och givet det omvärldsläge som är är det inte några alternativ. talar försvarsministern om valutasäkring. Det är så dags att tänka på det . Det spelar väl ingen roll om det var en alliansregering eller om det var en dåvarande ordförande i försvarsutskottet som var med och pillade i de här besluten. har vi den situation vi har, och antingen kan regeringen sitta passiv och invänta efterkalkylen och konstatera att de projekt som man planerade för, det försvarsbeslut som man föreslog i , inte kommer att kunna finansieras, eller så agerar man här och . Jag vill säga, herr talman, att har varit en försvarspolitiker som ofta hänvisat till ”väsentliga nationella säkerhetsintressen”. Han nämnde även här i debatten att Gripenflygplanen är ett sådant, och ubåtarna är ett annat. Då är min avslutande fråga till försvarsministern: Hur är det med det svenska underhållet av flygmotorer? Är det ett väsentligt nationellt säkerhetsintresse? 83 Försvarsminister (S): När det gäller alla de här bitarna om materielprojekts fördyring vill jag bara konstatera att de prognoser och föranstaltningar som vi nu har fått anser jag inte är något avslutat kapitel över huvud taget, utan här måste det föras diskussioner om vad man kan göra åt respektive projekt. Det är heller ingenting som är avslutat och låst från myndighetssidan. Här finns alltså arbete att göra, och då sitter vi inte bara och inväntar några efterkalkyler och accepterar dessa siffror, utan vi ska försöka göra vad vi kan. Jag hoppas också att jag kan lita på att oppositionen är intresserad av att ett sådant arbete drivs och att vi försöker bearbeta den här kostnadsbilden. Man kan inte bara sätta sig ned och passivt acceptera det som har presenterats. När det gäller efterkalkylerna anser jag att ni har ett ansvar från er regeringstid. Jag tycker därför att man kanske kan tona ned volymen i angreppen lite grann, inse sin egen roll i sammanhanget och därmed nyansera diskussionen något och på det viset komma lite närmare verkligheten, the realities, i det här. Vi är nog alla intresserade av att lösa upp allt sådant här, men sedan är frågan hur mycket vi ska anklaga varandra. Driver man upp nivån tillräckligt högt i detta så att det nästan blir en rättegång av det hela, då vill jag nog svara upp lite grann mot det och tala om att det finns något som heter historia i det här också, och det kanske är bra att komma ihåg det. Jag har gett min bild när det gäller underhåll av flygmotorer. I grunden är det dock så att jag är intresserad av att så mycket som möjligt av både tillverkning, underhåll och annat sker i . Sedan ska jag inte gå in och ge löften om exakt hur det ska gå till i dessa ärenden. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:402 om möjligheten för Försvarsmakten att rekrytera personal från hela landet 84 Försvarsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka Försvarsmaktens möjligheter att rekrytera personal från hela landet liksom om jag anser att Försvarsmaktens rekryteringsmyndighet behöver tydligare direktiv för att öka utnyttjandet av myndighetens mobila rekryteringskontor i . Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är en myndighet vilken bland annat bedriver uppdragsverksamhet på uppdrag av andra myndigheter i dessas arbete med rekrytering av personal. Det krävs, precis som påpekar, en bred rekryteringsbas för att kunna tillgodose till exempel myndigheten behov av personal. Som försvarsminister utgår jag från att myndigheterna utnyttjar de infrastrukturella förutsättningar som står till buds för rekryteringsverksamheten och därigenom uppnår såväl ekonomisk effektivitet som geografisk närhet till tänkta målgrupper som man på ett ansvarsfullt sätt väger in den negativa miljöpåverkan som följer av omfattande reseverksamhet. I den personalförsörjningsutredning som leder ska utredaren redovisa en helhetsbild för de åtgärder som krävs för att finna en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret. Utredningen ska redovisas . Jag vill därmed inte föregå utredarens resultat. 85 (M): Tack för svaret, försvarsminister ! Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga när det gäller det här och tyckte inte att svaret var till fyllest. Därför står vi här . Upprinnelsen till det hela är att jag var i och , på I 19, A 9 och F 21, och då tog man upp frågan om rekryteringsproblem med mig. Det stora problemet var att kunna behålla de soldater som inte kom från närområdet. Undanställt i någon skrubb på F 21 finns det utrustning så att man kan göra alla fysiska tester och vad som behövs för uttagning till GMU. I träffade jag även hemvärnets chef , och hemvärnet är också av åsikten att det vore väldigt bra om testerna kunde göras lite närmare så att man inte behöver åka iväg. Man tror nämligen att man då skulle kunna få lite mer lokalt förankrad personal som blir kvar. Jag tycker att det här är en viktig fråga. Ni diskuterade flygplansmotorer förut, men utan personal har vi inget försvar. Man kan ha hur många bra flygplan och flygplansmotorer som helst, men man behöver personalen och rekryteringen är viktig. Försvarsministern säger i sitt svar att det pågår en utredning. Så är det mycket riktigt, men det finns även en utredning som är gjord 2014, Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret, av . Han tar inte upp dessa frågor, men det finns andra intressanta saker där, till exempel hur man kan bjuda in 18-åringarna till i försvaret så att de får se vad försvaret håller på med, och därefter kanske intresserade kan söka. Om jag har förstått det rätt är det någonting liknande som man gör i , där alla 18-åringar måste komma in och vara . Man tittar på totalförsvaret också. Efter detta är det tydligen som söker sig frivilligt. Det gäller alltså att hitta andra vägar. Men handlar det här om närheten. Jag tror att närheten är viktig, speciellt när det gäller de här orterna. Man får säga vad man vill, men för dem som är uppvuxna runt omkring i och har en flickvän eller fru och familj är det lättare att vara kvar än för den som kommer från , eller något sådant och blir placerad på A 9 eller I 19. Det är i och för sig väldigt fina och otroligt bra regementen, men jag tror att det blir svårare att stanna kvar, och därför är det viktigt att man kan ha den här rekryteringen lokalt. Jag kommer att återkomma till dessa frågor i nästa omgång. 86 Försvarsminister (S): gör man de här urvalstesterna i , och . I finns det, precis som säger, utrustning och även lokaler på flygflottilj för att genomföra detta. Denna utrustning är nu förrådsställd, och anläggningen i nyttjades . Den bemannas av personal från verksamheterna i och när man genomför sådan här verksamhet. Det kostar ca att genomföra det här per tvåveckorsperiod. Det är kostnader som baseras på resor, traktamenten och logi. Det är alltså helt rätt att den här utrustningen finns i . Jag har egentligen ingenting emot det principiella resonemanget i det här. Jag tror att decentralisering och närhet till verksamheter kan ha positiva effekter, så det är egentligen inte det som det handlar om. Däremot anser jag att det här i första hand är ett myndighetsansvar att klara ut. Det är den ordningen vi normalt sett har. Den här utredningen är viktig i sammanhanget också när vi ska bedöma framtiden. Jag vill inte lova vare sig det ena eller det andra, därför att den här utredningen handlar om den grundläggande personalförsörjningen. Den handlar alltså om att se om vi ska ha ett system där man kan kombinera en yrkesprofessionell organisation med en värnpliktsbaserad verksamhet. Om vi kommer in i ett system där vi även aktiverar värnplikt för en del av Försvarsmakten blir det en fråga om numerärer, och då kommer naturligtvis också frågan om närhet till mönstringsstället upp direkt. För min del vill jag avvakta utredningens resultat. Den har en helt annan dimension och tyngd på just den här punkten än vad utredning har, som mycket riktigt säger inte hanterar just den här frågan. Jag menar att läget när har presenterat sitt blir annorlunda för den framtida debatten och de framtida bedömningarna, där även det här måste vara en parameter som tas med. Vi har sett att det nuvarande personalförsörjningssystemet har problem med att behålla de kontinuerligt heltidsanställda soldaterna i den omfattning som var planerat. Det är mycket avhopp efter fyra . Sedan har vi inte när det gäller de deltidsanställda lyckats komma upp i de numerärer som det var tänkt heller. Just den verklighetsbakgrunden har lett till att den här utredningen ändå tillsattes så fort vi hann efter regeringsskiftet, och vi vill prova en analys av de norska och danska systemen där man har den här kombinationen. Det är något av bakgrunden till varför den här delen betonas i svaret. 87 (M): Utskottet hade på besök . När exakt vet jag inte. Den här frågan togs upp, och vi diskuterade lite fram och tillbaka. Det framkom då att de som skulle mönstra – vi kan kalla det för det nu så att alla förstår vad vi menar – fick åka tåg ned till . De fick inte flyga. Det är lite märkligt, för är det faktiskt billigare att flyga än att åka tåg. De fick sätta sig på tåget ned. Sedan fick de – det här är vad har sagts till mig uppe i och , och jag tror det, för det står också på – instruktioner om hur man ska ta sig från T-Centralen till . pratar vi om 18-åriga tjejer och killar, och en del av dem kanske inte har varit utanför , eller var de kommer från. De här instruktionerna får de: ”Ta tunnelbanans röda linje 13 från T-Centralen till Ropsten. Gå av vid och välj uppgång /. Gå ut på och sväng vänster mot . Därefter tar du höger in på , går över gatan, följer gångvägen genom Finlandsparken och viadukten över järnvägsspåret. Följ sedan glasgången som tar av till höger. När du kommer in i byggnaden är det till entré i hus 4.” Men hallå, alla är inte orienterare som kommer ned hit! Jag skulle tro att en del blir rätt förvirrade. Man får en tågbiljett och den här vägbeskrivningen i handen. En del har aldrig åkt tunnelbana i hela sitt liv. Många har säkert gjort det, och andra kommer säkert att bli jätteduktiga på det sedan. Men det här är unga människor. Jag tror att min 18-åriga son skulle ha vägrat. Han tyckte att det var jättejobbigt i början när han kom ned till . Det här är alltså också ett problem. Det känns fyrkantigt. Först ska man åka tåg från eller var man kommer från, och sedan står man där och ska ta tunnelbanans röda linje. Men hallå, säger allihop, vad är tunnelbanans röda linje och hur gör jag det här? Det finns alltså en del att önska här. Beskrivningen av hur man ska ta sig ut till garnison med spårvagn är också lite knölig. Just det här känns som sådana saker som man kanske bör titta på. Det kanske skulle kunna titta på innan kommer med sin utredning . Bara för att utredningen presenteras kommer ju inte allt att vara klappat och klart. Vi är överens om att det är viktigt att rekrytera och att även kunna rekrytera personal som är nära, och det gäller speciellt hemvärnet. För dem är det ju närheten som gäller. Jag vet att det finns vissa problem i norr för hemvärnet. Det här måste man alltså titta på. En annan sak som jag också fick berättat för mig där uppe var att en tjej eller kille som var här nere och mönstrade hörde lite dåligt och fick åka hem igen och gå till läkaren hemma. Det visade sig att det var en vaxpropp. Man sköljde rent, och den här personen var sedan tvungen att göra samma resa med tåg och ta sig ut till igen för att kolla hörseln en gång till. Det kunde man inte göra där uppe på försvarets företagshälsovård eller någonting liknande. Det är alltså stelbent. Sedan kan det vara någon av myndigheterna, eller Försvarsmakten, som är stelbent. Det är lite sådant som man kanske kan styra upp i regleringsbrev. 88 Försvarsminister (S): Jag vet inte om vi i regleringsbrevet ska ta upp sådant som hörselprov, tunnelbaneåkning och så vidare. Vi måste nog lägga de frågorna på en lite annan nivå. Jag tror att det här är sådant som man kan framföra direkt till myndigheten, och jag tror att skulle kunna göra en insats genom att föra ett samtal med myndighetsledningen. Jag har ju själv varit riksdagsledamot och vet att det går att påverka en hel del genom direktkontakter i vissa sammanhang. Jag kan mycket väl stämma in i beskrivningar av att det kan vara krångligt här i världen och att det kan finnas broschyrer och instruktioner som inte är lätta att begripa. Men frågan är vad som är en förvaltningsfråga, vad som är en myndighetsfråga och vad som är en politisk fråga. Jag vill över huvud taget inte vara i närheten av att belasta mina företrädare och för de här sakerna, utan det här är en myndighetsfråga. Det är samma sak med organiseringen av transporter och annat. Det som debatten handlar om i kärnan är decentraliseringen av mönstringsförfarandet och att man ska ha närhet till det här. I det läge vi befinner oss i tror jag att det bästa sättet att komma framåt i den här frågan är att göra en bedömning när vi har fått utredningen från . Då har vi kanske också bestämt en inriktning för den framtida personalförsörjningen, och då bör vi dra en slutsats av vad den blir också i förhållande till närheten till mönstringsställena. För min del vill jag nog vänta jag är beredd att ge mig in i den debatten på ett mer detaljerat sätt. Sedan är det också viktigt att upprätthålla vad som är myndighetsansvaret och vad som är det politiska ansvaret. Det kan vara så att man ska försöka lösa saker och ting inom ramen för myndigheten. Om man märker att det blir skevt av olika orsaker får man väl överväga om man politiskt sett ska ge sig in i det. tycker jag att det finns goda skäl att vänta med ett politiskt agerande just med hänvisning till den här utredningen. 89 (M): När det gäller att framföra saker till myndigheten gjorde vi nog det ganska starkt i utskottet. Åtminstone vi som kommer från de norra förorterna till och uppåt, om vi säger så, framförde vad vi tycker framför allt om att man ska tvingas åka tåg och sådant. Jag håller med om att det är en myndighetsfråga. Men jag tycker ändå att man kan väcka frågan. Det är bra om man väcker en debatt här, även när det gäller en myndighetsfråga. Jag är övertygad om att både Försvarsmakten och är medvetna om att vi har den här debatten. På kan man läsa om var de medicinska undersökningarna och psykologiska bedömningarna görs – det som vi kallar mönstring. Det står: ”På uppdrag av Försvarsmakten genomför vi också prövningar i ”. Då undrar jag om det är som inte åker dit eller om det är Försvarsmakten som inte beordrar dem. Vad är hönan och vad är ägget i det här? Det handlar om helheten. Det känns som att försvarsministern och jag är överens om att det är viktigt att vi rekryterar och att det är viktigt att också kunna rekrytera lokalt, för att behålla personalen. Det gäller såväl K-soldater och T-soldater som hemvärnsmän och kvinnor. Det här är en utmaning som vi kommer att ha framöver, om det nu ska bygga på frivillighet i största mån. I kommittédirektivet sägs det att det i största mån ska bygga på frivillighet. Och om man bygger det på frivillighet på rätt sätt kanske man kan behöva mindre plikt. Som jag berättade har klarat sig ganska bra genom att ha bra framförhållning för frivilligheten. Då behöver man kanske inte plikta så mycket, om det nu skulle bli på det sättet. 90 Försvarsminister (S): Jag har redovisat de sakargument som finns i den här diskussionen och de synsätt som regeringen har. Jag tror att jag och är relativt överens i grunden om att många åtgärder måste vidtas för att personalförsörjningssystemet ska börja fungera bättre. Av just den orsaken har vi tillsatt den här utredningen. Vi får återkomma i ett senare skede när vi har sett hur den inriktningen kommer att bli.