prot · H309127 · 2016-06-28 00:00:00 — Jag skulle vilja fråga ministern om hon har några planer på att utvidga LOVA-bidragen. hade vi en skatt på handelsgödsel i . Den skatten var bra på så sätt att det blev ett pris på det som släpps ut – handelsgödsel eller konstgödsel – och bidrar till övergödningen. Men vi fick också viktiga intäkter till miljöarbetet inom jordbruket. Vi i tycker att det är dags att återinföra den här skatten. Jag vet att det är något som utreds och bereds i , men vi kanske kan få någon form av besked. Jag tycker att det är viktigt att intäkterna går tillbaka till jordbrukets miljöarbete. Då blir det ju en dubbel vinst på det hela. Det kom en rapport från , närmare bestämt dess havsmiljöinstitut. Där pekar man på vikten av beteendeförändringar bland alla oss människor som lever kring . Det är ju så att hög konsumtion av animaliska livsmedel, främst kött, leder till högre avgång av kväve och fosfor. Därför skulle jag vilja veta om regeringen har några planer på att vidta åtgärder för att underlätta för människor att minska sin köttkonsumtion. 92 Miljöminister (MP): Det är viktigt när det gäller arbetet som vi gör regionalt att vi utöver att vara tydliga och aktiva där också vidtar åtgärder hemma och följer upp de åtgärder som finns. Jag tycker att det framför om effektiviteten i landsbygdsprogrammet är intressant, och jag tar det gärna med mig för vidare arbete. Det är viktigt att vi har ett arbete som är träffsäkert. Det har mycket riktigt, som ledamoten tar upp, konstaterats av våra myndigheter att vi behöver utveckla arbetet så att vi när vi lägger statliga pengar ser till att de gör största möjliga miljönytta. Jag vill lyfta fram det som sker inom BSAP-fonden. Där sker väldigt mycket intressant, och har aktivt verkat för att den fonden ska ha tillräckliga medel och kunna fortsätta dela ut medel framöver. Vi ser också positiva resultat av LOVA-bidragen – pengarna leder till miljönytta men också till innovation i lokalsamhällen runt om i . Det finns ett stort engagemang, inte minst på den kommunala sidan. Jag kan bland annat lyfta fram och i och , som med stöd av LOVA-bidragen visar positiva resultat. Det är sant att jordbruket är en mycket stor bidragare av näringsämnen till . Den frågan måste man angripa från flera håll . Frågorna om handelsgödsel och en eventuell skatt på det bereds, men det är självklart så att vi måste lägga fram ett förslag som kan förväntas få stöd i för att det ska kunna genomföras. Vad gäller jordbruket finns det också mycket som sker kopplat till vattenfrågorna. De skyddsåtgärder som kommer att genomföras i enlighet med vattendirektivet kommer att vara omfattande och påverka även de här delarna. Det är viktigt att ta ett helhetsgrepp om både vattenfrågorna och hur jordbruket utvecklas så att vi får ett arbete som fungerar väl för den enskilde jordbrukaren men också ger tydliga resultat. Jag delar ledamotens oro över . Jag fick ta del av den senaste rapporten om bottendöd i . Chock är ett starkt ord, men jag blev mycket orolig över att utvecklingen har visat sig gå i fel riktning i så hög takt. Visserligen är detta vad forskare länge har varnat för, men det sker i en takt som gör att vi måste skärpa åtgärderna kraftfullt. 93 (V): För att komma till rätta med problemet med övergödning och döda bottnar i och de stora utmaningarna i överlag skulle man kanske kunna dela upp lösningarna på två sätt. Det ena är att man vidtar åtgärder i produktionsledet, till exempel vad gäller jordbruket. Vi har redan talat en del om att landsbygdsprogrammets åtgärder behöver förbättras eller effektiviseras. Det tycker jag är jättebra. Det finns andra direkta bidrag man kan söka såsom LOVA-bidrag och bidrag inom ramen för Baltic Sea Action Plan. Det är också jättebra. Den har utretts ganska länge , tycker jag, men det verkar i alla fall finnas en positiv ambition hos regeringen. Det tycker jag är bra. Det här är åtgärder på produktionssidan. Man kan också vidta åtgärder på konsumtionssidan eller beteendesidan. Jag ställde en fråga om köttkonsumtion. Det kan ju låta lite udda. Vad har det med det här att göra? Jo, det är ju så att ju fler djur som föds upp, desto mer spannmål måste produceras för att föda upp dem. går 60–av all spannmål som produceras till djuruppfödning. Vi vet också att djuren i sig leder till stora utsläpp som inte alltid hanteras på rätt sätt. Även vår egen konsumtion går i slutändan ut genom våra avlopp. Man tror ibland att avloppen renas till , men riktigt så är det inte. Och ju mer animaliska proteiner vi äter, desto mer kväve och fosfor går ut i avloppet. konsumerar vi i och västvärlden alldeles för mycket animaliskt protein. Det är ungefär dubbelt så mycket som rekommenderas. av kvävet från våra avlopp renas; de andra renas inte. av fosforn tas bort i reningen, men det är ändå som blir kvar. Sedan har vi hundratusentals enskilda avlopp som inte är ihopkopplade med några kommunala reningsverk. Jag menar att det är väldigt viktigt att också verka för beteendeförändringar. Här kan vi få ned utsläppen väldigt mycket. Därför ställer jag på nytt frågan – jag tyckte inte att jag fick något svar på den – om regeringen är beredd att vidta några åtgärder för ändrat beteende, alltså för en minskad köttkonsumtion hos svenska folket. Det innebär inte att man slutar äta mat, förstås, utan att man äter livsmedel med minskad miljö- och klimatbelastning. Det är också en viktig fråga i det här sammanhanget, och jag skulle vilja veta om regeringen har några sådana planer. 94 Miljöminister (MP): Vad gäller konsumtionen är det viktigaste just nu att vi genom svensk produktion möter det ökade trycket på ekologiska livsmedel. Intresset för ekologiska livsmedel är väldigt stort bland svenska konsumenter, så stort att det i vissa avseenden är större än efterfrågan. En tydlig prioritering från regeringens sida är att verka för att stötta omställning på ett sådant sätt att den efterfrågan blir mött, företrädesvis av svensk produktion av livsmedel. Denna fråga hanteras inom ramen för livsmedelsstrategin. Om man ser det övergripande och långsiktigt är det eftersträvansvärt att andelen animaliskt protein minskar i vad vi konsumerar i . Vi har också som offentliga aktörer en viss inverkan på matvanor, bland annat genom den mat som serveras inom offentlig förvaltning. Det finns goda möjligheter att möta både hälsoutmaningar och miljöproblem genom en omställning av livsföringen. Produktionssidan när det gäller kött är också komplex. Det spelar i lika hög grad roll hur produktionen går till, vilken föda som ges och hur djuren hålls, för både direkta och indirekta utsläpp. Jag vill se frågan i ett helhetsperspektiv och konstaterar att den är komplex och handlar om mer än att bara minska köttproduktionen. 95 (V): Vi har fått en del besked från ministern om att det finns åtgärder, bidrag och sådant som man kan ansöka om, och det stämmer ju. Jag tycker inte att vi har fått några konkreta löften om att dessa bidrag ska skalas upp, men har ju ett inlägg till på sig att klargöra det. Precis som konstaterar i sin fördjupade rapport kommer vi inte att nå våra miljömål med nu vidtagna åtgärder och styrmedel. Det behövs mer. trycker mycket på att vi behöver öka bidragen till ett hållbarare jordbruk. De trycker mycket på jordbrukssidan, men det finns förstås andra delar också. En annan del av detta är detta med enskilda avlopp, som jag också tog upp. Det finns hundratusentals enskilda avlopp som inte är kopplade till de kommunala reningsverken. Här skulle jag vilja ha lite tydligare besked från ministern. Vad gäller köttkonsumtionen blir det lite både ja och nej från ministern. Ministern tillstår att konsumtionen av animaliskt protein behöver minska. Det är bra. Men hur ska det ske? Detta är inte en fråga som man bara kan lägga över på enskilda individer. Vi är ganska överens om att vi behöver åka mindre med flygplan och privatbilar och så vidare. Då borde väl vi politiker också kunna vara överens om att anta en handlingsplan för minskad köttkonsumtion i , inte minst inom offentlig sektor, så att alla kommuner, landsting, skol- och kostchefer och så vidare vet att det är en bra idé med minskad köttkonsumtion och mer vegetabilisk mat i offentlig sektor. Är detta något som ministern är beredd att verka för? 96 Miljöminister (MP): väckte en väldigt viktig fråga, en fråga som har aktualiserats genom nya alarmerande rapporter om tillståndet i , som manar till handling. Från regeringens sida har vi ökat möjligheten att söka bidrag för att understödja det aktiva engagemang som finns lokalt, både inom näringslivet och hos kommuner. Det handlar både om våra egna bidrag och om bidrag genom internationella organisationer. Vi ser att detta arbete till vissa delar är framgångsrikt, men vi har också mött kritik för att det går att förbättra systemet så att de pengar som läggs ut verkligen leder till miljöeffekter. Där avser vi att vara fortsatt aktiva, så att vi ser till att få tydlig miljöeffekt. Sedan är detta också en stor fråga om jordbruksproduktion och dess förutsättningar och om vad som konsumeras i . Jag instämmer i bild: Av både miljö- och hälsoskäl finns det anledning att minska andelen animalier i det som serveras i det offentliga . kommer vi att presentera en upphandlingsstrategi, och där finns också tydliga redskap för det offentliga att vara progressivt och ta tydliga miljöhänsyn när man gör inköp för offentliga medel inom ramen för offentlig upphandling. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:195 Nytt regelverk om upphandling 2015/16:190 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under 2015/16:192 Handlingsplan 2016–2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående proposition och skrivelser skulle förlängas till och med . KOM(2016) 378 Förslag till och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkompetent anställning KOM(2016) 418 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats av eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på sin finansiella stabilitet § 22 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med § 12 anf. 40 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 19 anf. 86 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 2 Anmälan om ersättare § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Anmälan om faktapromemoria § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Svar på interpellation 2015/16:725 om anslag för trafikavtal 1 Statsrådet (S) 2 (C) 3 Statsrådet (S) 4 (C) 5 Statsrådet (S) 6 (C) 7 Statsrådet (S) § 8 Svar på interpellation 2015/16:732 om falska parkeringstillstånd 8 Statsrådet (S) 9 (M) 10 Statsrådet (S) 11 (M) 12 Statsrådet (S) 13 (M) 14 Statsrådet (S) § 9 Svar på interpellation 2015/16:710 om säker skoldag för barn med typ 1-diabetes 15 Socialförsäkringsminister (S) 16 (L) 17 Socialförsäkringsminister (S) 18 (L) 19 Socialförsäkringsminister (S) 20 (L) 21 Socialförsäkringsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2015/16:730 om kritik mot förslaget om ny sjukskatt 22 Socialförsäkringsminister (S) 23 (L) 24 Socialförsäkringsminister (S) 25 (L) 26 Socialförsäkringsminister (S) 27 (L) 28 Socialförsäkringsminister (S) § 11 Svar på interpellation 2015/16:721 om regionindelningens bevekelsegrunder 29 Statsrådet (S) 30 (M) 31 Statsrådet (S) 32 (M) 33 Statsrådet (S) 34 (M) 35 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2015/16:718 om undantagsregler för bygglov vid tillfälliga anläggningsboenden (flyktingboenden) 36 Statsrådet (MP) 37 (SD) 38 (L) 39 Statsrådet (MP) 40 (SD) 41 Statsrådet (MP) 42 (SD) 43 Statsrådet (MP) § 13 Svar på interpellation 2015/16:722 om bostadsmarknaden i och i 44 Statsrådet (MP) 45 (L) 46 Statsrådet (MP) 47 (L) 48 Statsrådet (MP) 49 (L) 50 Statsrådet (MP) § 14 Svar på interpellation 2015/16:723 om 700‑megahertzbandet 51 Statsrådet (MP) 52 (C) 53 Statsrådet (MP) 54 (C) § 15 Svar på interpellation 2015/16:733 om lättnader i plan‑ och bygglagen 55 Statsrådet (MP) 56 (M) 57 Statsrådet (MP) 58 (M) 59 Statsrådet (MP) 60 (M) 61 Statsrådet (MP) § 16 Svar på interpellation 2015/16:636 om demokratiska missförhållanden och handelskontakterna med 62 Statsrådet (S) 63 HANS (M) 64 Statsrådet (S) 65 HANS (M) 66 Statsrådet (S) 67 HANS (M) 68 Statsrådet (S) § 17 Svar på interpellation 2015/16:712 om bekämpningsmedlet glyfosat 69 Miljöminister (MP) 70 (M) 71 Miljöminister (MP) 72 (M) 73 Miljöminister (MP) 74 (M) 75 Miljöminister (MP) § 18 Svar på interpellation 2015/16:713 om förbud mot bisfenol A 76 Miljöminister (MP) 77 (M) 78 Miljöminister (MP) 79 (M) 80 Miljöminister (MP) 81 (M) 82 Miljöminister (MP) § 19 Svar på interpellation 2015/16:720 om tillståndsgivning för småskalig vattenkraft 83 Miljöminister (MP) 84 (M) 85 Miljöminister (MP) 86 (M) 87 Miljöminister (MP) 88 (M) 89 Miljöminister (MP) § 20 Svar på interpellation 2015/16:724 om miljötillståndet i 90 Miljöminister (MP) 91 (V) 92 Miljöminister (MP) 93 (V) 94 Miljöminister (MP) 95 (V) 96 Miljöminister (MP) § 21 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 22 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016