prot · H40937 · 2016-11-30 00:00:00 — Det är det som vi nu ska implementera och det som de andra länderna också kommer att ställa krav på. Det är det som finns i kärnan som vi ställer krav på. Det ska gälla för våra seriösa företag, och det ska gälla för andra seriösa företag. Vi ställer samma krav. Ni har blivit oroliga över att vi har lagt till att man också skulle kunna ställa krav på försäkringar. Det är alltså inget krav. Där har ni reagerat och gått fullständigt i taket: Oj, detta kommer att slå ut de svenska företagen, för tänk om man använder sig av möjligheten att ställa krav på försäkringar! Det är det ni har reagerat på, och det är det ni reserverar er mot. Ni tror att de svenska företagen ska slås ut. tror alltså på fullt allvar att vi fortsättningsvis inte ska ha försäkringar på arbetsmarknaden. Det är klart att vi ska ha försäkringar; det vill ju även . Då blir er skrivning fullkomligt orimlig, för ni vill egentligen ha det här. Men ni krånglar till det för att ni ska kunna påstå och få det att låta som att det blir olika krav på de svenska och de utländska företagen. Vi har lagt fram ett oerhört väl genomarbetat förslag. Vi har lyssnat på remissinstanserna, och vi har gjort förändringar i samband med det. Förslaget är så lagom – om man får använda det svenska uttrycket ”lagom” – att vi trodde att ni skulle ställa upp på det. Ni vill ha kollektivavtal och försäkringar, och ni vill att sjysta villkor ska gälla. Ni vurmar för allt detta. Om ni nu tycker det ni säger kan ni ställa upp på det som står i förslaget, för vi står upp för småföretagen i . 77 (M) replik: får vi ta och bena ut lagparagrafen igen, . Man måste skilja på det här. De krav som finns i den hårda kärnan har vi rätt att ställa på alla, även på utländska företag. Sedan säger att man inte behöver ställa de andra kraven. Men det står faktiskt i lagen att man får ställa dem. Om vi säger i lagen att man får ställa dem och sitter hemma i sin kommun och ska göra en upphandling kommer hon att ställa dessa krav. Och kommer det att missgynna de svenska företagen på de utländskas bekostnad. Nytt regelverk om upphandling Varför står det annars med i lagen? Varför finns det annars med i paragrafen? Jag är jurist, och jag kan läsa lagtext. Det står uttryckligen där, och då kommer det att få denna effekt. Sedan kan raljera över detta hur mycket hon vill – men det är så det ser ut, och då hotas svenska jobb. förstår inte det här, och jag tycker att det är allvarligt. Det är på något sätt själva essensen i hela debatten: Socialdemokraterna förstår inte att deras eget lagförslag, förutom att det är undermåligt, hotar svenska jobb. Det är ganska märkligt. I övrigt är hela diskussionen helt absurd. kör också med det här att diskutera vad vi tycker som moderater och att vi är emot kollektivavtal och det ena med det andra. Jag är tydlig med detta: Vi vill ha ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Vi tycker att kollektivavtal är ett bra sätt att förhandla och att träffa avtal på. Vi tycker inte att man måste tvinga alla företag att ha kollektivavtal, och vi tycker inte att man måste blanda in ett sådant krav i upphandlingsreglerna. Det är två helt olika saker. Vi har viss tilltro till att parterna kan hantera detta och reglera löner och villkor. Jag tycker dessutom inte att ska bemöta mina repliker när hon inte har talartid. Men det är en helt annan historia. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) § 7 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen (KOM(2016) 589) 78 (M): Detta är en debatt som lätt hade kunnat gå kammaren obemärkt förbi. Det är ett ärende som i vanliga fall inte brukar väcka så stor uppståndelse, men jag tycker ändå att det är värt av kammarens tid. Självaste it-ministern har infunnit sig i kammaren för att lyssna på detta – eller ska han månne diskutera bostadspolitik i nästa ärende. Möjligen är det ett olycksfall i arbetet att han är här just . Kommissionens förslag om att främja internetkonnektivitet i lokala samhällen – det är en rubrik som säger lite om vad det egentligen handlar om. Det skulle ha varit en tydligare och mer uppriktig rubrik om man hade skrivit ”Kommissionens förslag om att skapa ett EU-bidrag för att upprätta gratis wifi i myndigheters byggnader”. Det skulle ha sagt mer om vad det egentligen handlar om. Detta är en del i det som kommissionen arbetar med för att skapa en gemensam digital marknad i Europeiska unionen. Jag måste säga att det här kanske är det förslag som skramlar mest men uträttar minst. Förslaget går ut på att skapa ytterligare ett EU-bidrag. Syftet är att man ska kunna sätta upp gratis wifi på till exempel en vårdcentral, Arbetsförmedlingen eller ett torg och använda EU-pengar till detta. När vi gör en subsidiaritetsprövning har vi att ta ställning till huruvida något ska göras på europeisk nivå eller inte. Det är också här som förslaget stöter på sitt första problem. Det går inte att urskilja någon rimlig anledning till att detta skulle göras bäst på europeisk nivå. Det görs för all del i vissa fall på lokal nivå av exempelvis en kommun som sätter upp ett trådlöst datanätverk i ett bibliotek eller ett företag som sätter upp ett trådlöst nätverk i sitt väntrum, och en vårdcentral kan för den delen göra samma sak. Varför det skulle behövas ett EU-bidrag till detta är fortfarande inte riktigt tydligt. Varför detta skulle behöva samordnas på europeisk nivå är inte heller tydligt. Det är därför trafikutskottet har valt att lägga fram ett förslag till ett motiverat yttrande där vi som riksdag säger att detta sannolikt inte ska göras på europeisk nivå. Dock ska vi komma ihåg att för att ett sådant förslag ska kunna gå vidare och stoppa processen i EU krävs mycket mer än att bara lilla säger ifrån. Därför är det viktigt att vi som land i Europeiska unionen fortsätter att poängtera problemen med att man gör detta för skattebetalarnas pengar. Vi ska också poängtera problemen med att EU som man gör detta satsar oerhörda mängder energi på att utveckla 5G-täckningen i hela unionen – i princip överallt där det bor och rör sig folk – så att vi få en dubbelhet med två stycken system som båda stöttas av Europeiska unionen. Detta är som sagt en av kommissionens viktigaste satsningar också för att lyfta upp förtroendet för EU igen. Jag tror att det är ett problem att man försöker använda det här som ett sätt att visa på någonting bra EU gör. Jag tror inte att européer eller svenskar är så lättlurade att gratis wifi på vårdcentralen gör att man helt plötsligt går och blir EU-positiv. Risken är att effekten blir den motsatta. Som EU-vän är det min och alla andras plikt att säga att EU ska göra mycket bra men inte någonting sådant här onödigt med våra skattepengar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) § 8 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik betänkande 2016/17:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (prop. 2016/17:1 delvis) Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 79 SKÅNBERG (KD): Vi övergår nu till att debattera civilutskottets betänkande CU1. Det blir en budgetdebatt där allianspartierna inte har några reservationer utan särskilda yttranden. I övrigt har vi några reservationer som jag kommer att kommentera. Vi gläder oss åt att statsråden och är här. Det gör att vi får extra spänst och djup, hoppas jag, i debatten. Det är roligt att ni ville vara med. Det är viktigt att samhället håller ihop. Att ha någonstans att kalla sitt hem är ett grundläggande behov. Vi måste trygga bostadsförsörjningen åt alla i olika åldrar och med olika sociala och ekonomiska förutsättningar. En god boendemiljö är viktig, inte minst för barn och unga. Vi måste ta itu med den ökande segregationen och sänka trösklarna för att komma in på bostadsmarknaden. Detaljplaneringen och regelfloran som styr förutsättningarna för svenska bostäder är för omfattande och behöver minskas. strävar efter en marknad med sunda spelregler och med långsiktigt förutsägbara villkor för bostadsbyggandet. Bostadsbyggandets villkor har störts av subventioner där politiken tar sig en huvudroll som uppenbarligen förlamar marknadsaktörerna i väntan på bidraget som optimerar byggkostnaden. Det investeringsstöd som regeringen har introducerat borde för bostadsmarknadens bästa inte ha blivit verklighet. Subventionerna är kontraproduktiva, menar vi, och avvisar därför dessa. råder det dessvärre en akut bostadsbrist i . I den tidigare alliansregeringen bidrog till att det togs betydande steg i riktning mot en bättre fungerande bostadsmarknad. Dessa åtgärder får nu genomslag genom bland annat ett ökat byggande, men det behövs ytterligare reformer för att skapa långsiktiga stabila spelregler på bostadsmarknaden. Förutom de här inledande orden vill jag också framhålla att vi i vårt budgetförslag föreslår att ett testamentsregister ska inrättas hos där man frivilligt kan registrera sitt testamente. Här illustreras att vi har två ansvarsområden i den här debatten som spretar lite grann mellan de båda statsråden. Jag går över till att tala om det bostadspolitiska målet. godkände det bostadspolitiska mål som ska vara vägledande för regeringens arbete. Målet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik De mål som finns angivna tar fasta på den enskilda konsumentens valfrihet och återspeglar en ambition att fortsätta reformarbetet inom politikområdet mot mindre detaljregleringar och sänkta trösklar. Det är vidare centralt att skapa goda förutsättningar för byggande, förvaltning och ägande av bostäder samt att underlätta för bostadsmarknaderna att fungera på ett sätt som inkluderar alla människor. anser att det saknas skäl att omformulera det bostadspolitiska målet. Vad gäller tillgänglighetsanpassning av bostäder anser att dagens byggregler för hur invändiga mått i bostäder ska uppnås fördyrar byggprojekt och inte motsvarar vad bostadskonsumenterna efterfrågar. Väggar som måste separera kök från övrig boyta, tvättmaskiner och torktumlare som måste stå bredvid varandra och så vidare blir fördyrande krav. Personer med olika typer av funktionsnedsättning kan ha olika behov som till och med står i konflikt med varandra, och för att bättre tillmötesgå individuella behov kan en fond skapas för att finansiera tillgänglighetsanpassning av bostäder. Finansiering av fonden kan göras av byggföretag utifrån de vinster som ett utökat handlingsutrymme i utformningen skapar. Jag yrkar bifall till reservation 10 från . Det handlar om geodata. Det är mycket viktigt med öppna och avgiftsfria geodata för att effektivisera flödet av information i alla samhällsprocesser och skapa en väl fungerande samhällsstruktur. Reservation 11 handlar om Lantmäteriet. Jag vill framhålla att Lantmäteriet inte fungerar optimalt och har svårt att rekrytera välutbildade medarbetare. På flera håll i landet har kontor till och med behövt stängas för att man inte har kunnat tillgodose behovet av kompetent personal när detta sammanfaller med stora pensionsavgångar. Därför menar att tiden är mogen för en allmän översyn av Lantmäteriets verksamhet. Jag vill också nämna att under punkt 10 har med startlån, vilket är en modell ungefär som de norska så kallade startlånen och det brittiska så kallade första steget i Help to Buy, och dessa är relevanta för svensk kontext. Jag får förklara lite mer om dem i ett replikskifte . 80 (S): debatterar nu utgiftsområde 18 Bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Jag kommer i mitt anförande i den här första rundan att endast beröra de bostadspolitiska delarna. Jag vill så här inledningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet förutom i den del som rör reservation 16 som jag ställer mig bakom. I övrigt ställer jag mig alltså bakom förslaget i betänkandet. Utmaningarna på bostadsområdet är gigantiska, och att lösa bostadsfrågan är en av förutsättningarna för att vi ska kunna skapa ett hållbart som faktiskt ger alla människor möjligheter och framtidshopp. Därför har regeringen storsatsat. Vi har lanserat ett stort bostadspolitiskt paket med bland annat stöd till byggande av hyresrätter, en byggbonus till kommunerna och en stimulans för renovering och upprustning. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Vi insåg som vi gjorde den här stora satsningen att det inte kommer att räcka. Det kommer att krävas mycket mer. Därför bjöd vi in oppositionen till samtal. Tyvärr ledde de inte hela vägen fram, men de resulterade ändå i att regeringen fick en god uppfattning om de främsta utmaningarna och lanserade ett 22-punktsprogram med reformer för ökat bostadsbyggande. Regeringen arbetar nu med att implementera stora delar av det här 22-punktsprogrammet, och det tror jag i mångt och mycket är det absolut viktigaste för att hålla bostadsbyggandet uppe. tror jag att det är nödvändigt att vi sätter oss i nya samtal, för det finns frågor på bland annat det skattepolitiska området där jag tror att det är oerhört viktigt att vi hittar långsiktiga lösningar för att få bukt med de bostadspolitiska utmaningarna. Om vi inte klarar av att skapa helhet, långsiktighet och spelregler som håller kommer varken samhället eller branschen att våga satsa, vilket är en förutsättning. Regeringens satsningar men även påbörjade regelförenklingar under de tidigare mandatperioderna har självklart bidragit till att vi har den högsta takten i bostadsbyggandet . Men man ska vara medveten om att i grund och botten är det faktiskt kommunsektorns förtjänst att det byggs så mycket. Tittar vi på de kommuner som bygger mest ser vi att de i många fall har socialdemokratiska kommunstyrelseordförande. De 5 kommuner som bygger mest i landet är rödgröna, och av de 15 kommuner i landet som bygger absolut mest är endast 4 borgerliga. Det här tycker jag visar på att det är i kommunerna saker och ting händer, och det är i rödgrönt styrda kommuner som det faktiskt blir verkstad. Man kan se precis samma trend –2006. Det förra tillfället då bostadsbyggandet fick ett uppsving var med rödgrönt styre. De rödgröna kommunerna lyfte bostadsbyggandet också . I grund och botten handlar det alltså om att kommunerna måste ta ansvar. Och det ser vi att de gör . kommer att bli att minnas. Prognosen visar att vi kommer att påbörja byggandet av 64 000 bostäder. Prognosen är att byggandet av 67 000 bostäder kommer att påbörjas. var det många som inte trodde att det skulle vara möjligt att uppnå. Men vi har lyckats få upp takten. Det handlar som sagt i stor utsträckning om politisk vilja från regering och kommuner. Men det handlar självklart också om det skriande behov som finns på marknaden. Om man nu ska göra en halvtidsavstämning vad gäller regeringens bostadspolitik kan man säga att vi är stolta men långt ifrån nöjda. Vi har många utmaningar kvar. Den första utmaningen som vi ska arbeta med handlar om att vi måste hålla igång byggandet. Vi har ett exceptionellt stort bostadsbyggande . Men utmaningen är att hålla igång byggandet , så att vi faktiskt kan bygga bort den brist som har uppstått . För att klara det krävs det att vi fortsätter att göra regelförenklingar. Många kommuner vittnar om långa handläggningstider och sega överklagandeprocesser. Här måste regeringen fortsätta jobba. Det finns en hel del i 22‑punktsprogrammet som vi kommer att arbeta vidare med . Nästa utmaning är att staten måste ta ett mycket större ansvar, så att stat och statliga sektorsmyndigheter lyfter fram bostadsbyggandet som en viktig prioritering. Bostäder och bostadsbyggande måste ibland få lite större utrymme än . Det kan inte vara rimligt att myndigheter stoppar och försenar byggprojekt. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Den tredje och slutliga utmaningen för att hålla igång byggandet är att byggbranschens kompetensförsörjning måste säkras. Regeringen jobbar med de frågorna. Förutom att vi måste hålla igång byggandet finns det en annan dimension som det pratas alldeles för lite om. Vi måste ha ett socialt hållbart och ekologiskt hållbart byggande . Det handlar om att vi måste bygga energieffektivt. Det handlar om att vi måste bygga socialt hållbart. Framför allt måste vi se till att bygga bostäder så att människor med låga inkomster har någonstans att bo. Det är en av de stora utmaningarna som vi måste lösa gemensamt. Regeringen jobbar med frågan, men vi måste allihop jobba i samma riktning. 81 (C) replik: Jag tänker pröva den fria replikrätten och fråga om några saker. Det är en kommun som byggde väldigt mycket föregående år, troligtvis som ett resultat av den politik som beskriver att och den föregående regeringen låg bakom. Det är alltså resultatet av regelförenklingar och goda marknadsförutsättningar. kommer att få i så kallad byggbonus. vill säkert få det till att verka som att det är den typen av bonusar och subventioner som har fått fart på byggandet. Det är det inte. Det är en ofattbart hög summa, säger vårt kommunalråd i . Men har räknat rätt. är vad , med 155 000 invånare, ska ha. Svårigheten med den typen av pengar är att de är tillfälliga. Man ansöker och får pengarna. Men får man kanske inga pengar alls, eftersom regelverket kan vara borta. Om den typen av stöd ska leda till någon verklig nytta ska det arbetas in i en driftsbudget. Då kan man anställa den personal som behövs för att ta hand om nyanlända, tillsätta planarkitekter eller köpa tjänster från konsulter. Det är den typen av verksamhet som behövs för att kunna få utväxling av de byggplaner man har. Men det kan man inte göra med hjälp av de tillfälliga pengarna. Dessutom beskriver vårt kommunalråd att det är svårt att rekrytera den kompetens som skulle behövas. Min fråga till är: Vad är det egentligen tänkt att de här pengarna ska användas till i din hemkommun ? 82 (S) replik: Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 16. lyfter upp regeringens byggbonus. Jag tycker att det är ett av de absolut bästa redskapen för att få kommuner att bygga. Vi ska vara medvetna om att socialdemokratiskt styrda har tagit tag i bostadsbyggandet i väldigt stor utsträckning. Vid en liten återblick kan vi se att det byggdes mycket i också . Men när vi förlorade valet ändrade det nya alliansstyret hela strukturen. Från att ha haft en bred fördelning, där det kommunala bostadsbolaget var motorn som drev bostadsbyggandet, gjorde man en omfördelning som innebar att de privata byggherrarna skulle bygga mycket mer. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Sedan kom finanskrisen. Det byggdes i stort sett inga bostäder alls i . Om den dåvarande Alliansen hade behållit de gamla byggplanerna hade det kommunala bostadsbolaget kunnat fortsätta bygga även i lågkonjunktur. Det tog för att återhämta sig och få igång byggandet igen. Och byggs det som aldrig . Om jag ska återkomma till byggbonusen är det på det sättet att satsningen genererar pengar . Den kommer att generera pengar även och året efter det. Pengarna kommer att kunna användas till investeringar och mycket annat. Jag vet att vårt socialdemokratiska byggkommunalråd redan vet vad pengarna ska användas till. 83 (C) replik: Tack för svaret, ! Jag har ingen aning om vad plan är. Kanske är det att resa en staty i guld över ? Det är den typen av satsningar som man kan använda sådana här tillfälliga pengar till. Min poäng är att den här tillfälliga bidrags-och-bonus-politiken, som är belöning för tidigare utförda insatser, baseras på en annan politik än den som gärna slår sig för bröstet för. Jag har varit i Vallastaden. Jag har sett vad som händer. Jag har sett de olika byggherrarna som är involverade i ett väldigt intressant stadsutvecklingsprojekt. Det är bra. Men varför ska staten belöna förhållandevis rika kommuner som redan levererar på bostadsområdet och lämna andra kommuner vid sidan av. Det finns kommuner som kanske har större behov av stödet. Den socialdemokratiska politiken går ut på att å ena sidan belöna en viss insats och göra det långsiktigt och kontinuerligt men å andra sidan inskränka kommunernas frihet att bestämma vad de ska använda pengarna till. Mot den politiken står politik. I stället för riktade statsbidrag till kommunerna satsar vi 10 miljarder i vår budget på generella statsbidrag. Den typen av medel kan man använda för att avlöna personer som ska kunna ta vara på och få bruk av effekterna av en framgångsrik bostadspolitik. Man kan arbeta med nyanlända, med utbildning, med sociala insatser, med fritisverksamhet och annat. Den tillfälliga strösselpolitiken står emot den långsiktiga hållbara kommunala politiken. 84 (S) replik: talar om strösselpolitik och bonuspolitik. Det här är inget tillfälligt bonussystem. Det här är ett bonussystem som jag anser ska permanentas. Vi ska premiera kommuner som tar sitt bostadsförsörjningsansvar. Alldeles för få kommuner i det här landet tar sitt ansvar för de medborgare som bor där och de medborgare som kommer att bosätta sig i kommunen. Därför menar jag att den här typen av stimulanser är oerhört viktiga. säger lite raljant att det inte finns någonting att använda pengarna till. Men i har vi ett antal utsatta områden som mycket väl behöver pengarna till nya bussgator, till att rusta upp områden och till att skapa tillförsikt och framtidstro. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Byggbonusen tillfaller även små kommuner i stor utsträckning. Jag vet några mindre kommuner i som får tillgång till byggbonusen. Där ger 2–3 miljoner i byggbonus väldigt stor effekt och gör så att man kommer att kunna satsa på nya planer och nya projekt. Så ser det ut runt om i landet. Sedan kommer förhoppningsvis fler kommuner att söka . Då blir det en lite mindre kaka att dela på. Men om nu intresset är så stort och om nu den här moroten genererar fler bostäder, då får väl regeringen se över den frågan. 85 (M) replik: Jag tänkte inleda replikskiftet med att fråga om detta med buller. Vi från Alliansen skulle vilja ha högre nivåer i bullerreglerna än vad regeringen är beredd att genomföra. ligger frågan i en sorts långbänk trots att det finns ett tillkännagivande och kommer att göras ytterligare ett tillkännagivande om att detta är en angelägen fråga. Vän av ordning kan då undra varför detta är en angelägen fråga. Jag har många exempel på detta. fanns det i Dagens Samhälle exempel på socialdemokratiska kommunstyrelseordförande som uttalade sig om problemet med att kunna bygga stationsnära. Jag har ett annat exempel från en ort i där man rev ett par flerfamiljshus. har man behov av nyproduktion och tänker sig att bygga upp dessa hus. Det är perfekt, man har detaljplan, vatten, avlopp och vägar. Men si, det går inte därför att med dagens bullerregler kan man inte bygga på denna plats där det redan står sju andra flerfamiljshus. Man ska med modern teknik bygga mycket tystare hus än de som står där. Är det inte dags att modernisera dessa regler och våga ta steget för att möjliggöra byggande? Vi ska kanske till och med mäta buller på insidan. Varför har ni så svårt att se att vi behöver ta de här stegen? 86 (S) replik: lyfte en viktig och svår fråga. Jag instämmer i en hel del av de utmaningar som beskriver. Bullerproblemen i städerna är en stor stoppkloss för mycket av byggandet. måste man ha respekt för att buller också är hälsovådligt och någonting som man måste vara väldigt försiktig med. Regeringen har i sitt 22-punktsprogram lyft fram bullerfrågan och sagt att det ska göras en snabbare översyn av det regelverk som är sjösatt. Det är en av de frågor som vi kommer att hantera.