prot · H309116 · 2016-06-09 00:00:00 — För , som är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn, är det självklart att alla folk med ett folkrättsligt befogat krav på ett oberoende och en önskan att få bilda sin egen stat också ska kunna skapa sin egen framtid. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Folket i Somaliland besitter ett avgränsat landområde. Området har en regering som är i stånd att utöva territoriell kontroll. Oaktat att Somaliland är ett klanbaserat samhälle har man ändå funnit vägen till demokrati och kan därför tjäna som ett föredöme för andra länder i regionen. Men ett erkännande har uteblivit, framför allt på grund av att Somalilands grannländer, som till stor del består av odemokratiska regimer, inte är beredda att ta det nödvändiga steget. Jag misstänker också att många europeiska regeringar saknar både insikt och intresse i frågan. Jag måste också ifrågasätta utskottets ställningstagande i frågan om erkännande. Utskottet skriver att erkänner stater, inte regeringar eller politiska aktörer, vilket är helt sant. Men utskottstexten säger ingenting om huruvida man bedömer att Somaliland uppnår de folkrättsliga kriterierna eller inte, vilket naturligtvis är kärnan i frågan. Som skäl för att inte erkänna anför utskottet vidare det faktum att Somaliland inte har fått plats i Afrikanska unionen. Om man hade utgått från att AU:s folkrättsliga bedömning av frågan hade varit korrekt hade det varit en sak, men det gör man inte – man bara utgår från att så är fallet. Då förefaller det extra märkligt att regeringen inte vill erkänna , som faktiskt är medlem i Afrikanska unionen. När vi ser en positiv utveckling med en strävan efter demokrati måste detta uppmuntras så att fler ska vilja gå den vägen. firar Somaliland med att fungera som en självständig stat, och jag är oerhört stolt över att få höra till det enda partiet i riksdag som inte ängsligt sneglar på vad andra säger och gör utan i stället gör en självständig bedömning och otvetydigt vill stå upp för Somalilands befolknings rätt till självstyre och framtid. Det är dags att ge fred och rättvisa en chans. Vi tycker att det är dags att erkänna Somaliland. Avslutningsvis vill även jag be om ursäkt för att jag något överskrider min talartid. Det har framkommit många olika meningar i olika frågor i betänkandet. Det finns två områden där jag är glad att vi kan ställa oss bakom ett enigt uttalande från utrikesutskottet, nämligen vad gäller och . med agerande på MR-området har blivit mer och mer oroande. Precis som det slås fast i betänkandet får också stark kritik från . Rättsväsendet i landet saknar oberoende. En lagstiftning för att tillförsäkra skydd mot diskriminering saknas. Tortyr och förnedrande behandling från myndigheter förekommer, och journalister och oppositionella förföljs. Kort sagt är ryssarna på väg in i en mycket oroande utveckling. agerande i är helt oacceptabelt. Min riksdagskollega , som är med i , var på besök i . Den humanitära situationen för människor i separatiststyrda områden är mycket oroande. Utifrån den information han fick rådde det inget tvivel om militära inblandning med ryska officerare direkt underställda ryska befälhavare i separatistområden. Det är bra att ett enigt utrikesutskott betonar vikten av en fortsatt konsekvent sanktionspolitik gentemot . Vi välkomnar att EU fattade beslut om att förlänga sanktionerna. EU:s sanktioner mot måste upprätthållas så länge destabilisering av fortsätter och den olagliga annekteringen av och Sevastopol kvarstår. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Det är av stor vikt att genomför Minsköverenskommelsen och friger ukrainska medborgare som olagligen och i strid med Minsköverenskommelsen hålls frihetsberövade. Eftersom detta är min sista dag i före föräldraledighet och sommar vill jag passa på att önska alla en trevlig sommar, inklusive talmannen och mina kollegor i utrikesutskottet. Jag kommer inte att stå här i talarstolen på ett tag. 141 (S): Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. behandlar i princip under varje ett betänkande om mänskliga rättigheter. Det är ett viktigt område. Kampen för att alla människors rättigheter ska garanteras kan aldrig stanna upp eller sättas på paus förrän det faktiskt är tryggare för alla. En skulle kunna ha trott att världens befolkning 2016 skulle åtnjuta sina mänskliga rättigheter, att demokrati var och att människor kunde leva i trygghet. Men vi vet alla att så inte är fallet. Arbetet måste fortsätta. röst för en bättre efterlevnad av mänskliga rättigheter världen över är viktig. Mänskliga rättigheter är en hörnsten i svensk utrikespolitik och kommer att fortsätta att vara det med oförminskad kraft. Regeringen har tagit ett helhetsgrepp om arbetet med mänskliga rättigheter i utrikespolitiken och är aktiv i frågan i EU, i FN och i bilaterala relationer. inledde regeringen arbetet med att ta fram en ny skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som kommer att överlämnas till . Stödet för fred, demokrati och ekonomisk utveckling i grannskap måste fortsätta. Den europeiska säkerhetsordningen måste värnas. olagliga annektering av och militära närvaro i östra utgör flagranta brott mot folkrätten. Detta är den största utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen efter slut. Regeringen är tydlig med att EU:s sanktioner mot ska upprätthållas så länge destabilisering av fortsätter och den olagliga annekteringen av och Sevastopol kvarstår. Det är av yttersta vikt att EU har en fortsatt konsekvent sanktionspolitik gentemot , och det är välkommet att EU tog beslut om att förlänga sanktionerna. måste också uppfylla Minsköverenskommelserna. Dagens är inte gårdagens . En genomgripande och positiv förändring har förvisso skett. Det har hänt många bra saker efter Sovjettiden, men det finns likafullt en oroande negativ utveckling rörande pressfrihet, demokrati och respekten för mänskliga rättigheter i . Även specifik lagstiftning med udd mot hbtq-rättigheter har antagits. Utvecklingen har gått i en auktoritär och repressiv riktning. Den demokratiska utvecklingen och situationen för de mänskliga rättigheterna i går åt fel håll. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik I Human Rights Watch Report 2016 framgår bland annat att respekten för yttrandefrihet och möjligheterna för oberoende kritiker att verka ytterligare försämrades och att hbtq-personers rättigheter kränks. Rapporten lyfter även fram att Kreml intensifierade restriktionerna för medierna och civilsamhället. Omvärlden har ett ansvar för att uppmana och andra länder att upphöra med att förfölja oliktänkande, att respektera hbtq-personers rättigheter, att respektera yttrande-, mötes- och föreningsfriheten och att avskaffa de lagar som förhindrar framväxten av ett aktivt och självständigt civilsamhälle. Regeringen är tydlig med vikten av att även fortsättningsvis föra en konsekvent och tydlig politik i relationerna med och lägga kraft på att skapa ett ömsesidigt förtroende genom konkret samarbete och ökade kontakter med medborgarna och civilsamhället i . Regeringen har beslutat att prioritera arbetet med ökad respekt för mänskliga rättigheter och för medborgarnas möjligheter till demokratiskt inflytande, ökat deltagande i politiska processer och högre kapacitet hos förändringsaktörer och civilsamhälle att verka för bland annat demokrati, mänskliga rättigheter och icke-diskriminering i den strategi som antogs 2014 för . Efter revolutionen har varit diktatoriskt styrt, och demokratiska och mänskliga rättigheter har ständigt kränkts. folk behöver omvärldens stöd i sin kamp för demokrati. Därför är det positivt att president aviserade en normalisering av diplomatiska relationer med som bland annat ledde till frisläppandet av 53 politiska fångar. Dock har en lång väg att gå. Respekten för de mänskliga rättigheterna måste förbättras. Särskilt de medborgerliga och politiska rättigheterna och yttrandefriheten måste respekteras, och alla politiska fångar måste släppas. är inom EU pådrivande för att unionen kontinuerligt ska arbeta för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i . Detta engagemang genomsyrar även hur bilateralt förhåller sig till . står upp för varje individs rätt till demokrati och mänskliga rättigheter och tillhörde de länder inom EU-kretsen som drev på för hårda krav på demokrati och mänskliga rättigheter inför EU:s förhandlingar med om ett politiskt dialog- och samarbetsavtal. Mot bakgrund av närmandet mellan och och EU:s förhandlingar om ett bilateralt avtal med om samarbete och politisk dialog har regeringen sett det som naturligt att återupprätta bilaterala dialog med . I MoU, det vill säga avsiktsförklaring rörande utvecklingssamarbete och politisk dialog mellan och , etableras bland annat en regelbunden politisk dialog som föreslås ta upp ett brett spektrum av frågor, däribland mänskliga rättigheter. Dessutom bereds en strategi för utvecklingssamarbete med med syfte att stödja landet i den pågående reformprocessen mot en modernisering av landet, däribland ekonomin, och ökad respekt för mänskliga rättigheter. befinner sig i ett skede av förändring. Vi socialdemokrater tror generellt att dialog är att föredra framför isolering. Dialogen med måste ske med aktivt deltagande från politiska opposition, människorättsaktivister och demokratiförespråkare för att bidra till en fredlig övergång till ett demokratiskt samhälle med väsentligt förbättrade levnadsvillkor för den kubanska befolkningen. Det kubanska folket ska inte behöva välja mellan demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och generell välfärd. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik 142 (M) replik: Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Därefter går jag över till mina frågor till . Den första frågan handlar om det östliga partnerskapet. Jag lyssnade på anförande, men jag uppfattade ingenting om det östliga partnerskapet. Jag hoppas att det beror på tidsbristen. Det östliga partnerskapet är oerhört angeläget. Visst, finns inte mer, men geografiskt finns länderna kvar. De är självständiga efter det att Sovjetimperiet föll. Länderna har uppenbara problem och är beroende av samarbete med omvärlden för att komma vidare. Jag vill här få bekräftat att Socialdemokraterna kommer att arbeta för att stödja det östliga partnerskapet. Den andra frågan handlar om . Det är välkommet att det finns en demokratiseringsprocess på , men det finns ju också mycket erfarenheter att falla tillbaka på när det gäller att stödja ett land som går ifrån diktatur till demokrati. Många fel har begåtts genom tiderna. Historien förskräcker i en hel del fall. Är detta synsätt något som också kommer att finnas med i regeringens arbete för ökad demokrati på ? Jag nämner detta eftersom jag heller inte hörde något om detta i anförandet. 143 (S) replik: Tack, , för viktiga frågor! Ja, det östliga partnerskapet är oerhört viktigt för oss socialdemokrater och även för den rödgröna regeringen. Vi är väl medvetna om de utmaningar som dessa länder står inför. Inom EU-kretsen kan vi medverka till att öka den demokratiska transparensen, kompetensen och det ekonomiska handelsutbytet. Framför allt ska vi också stödja utvecklingen av mänskliga rättigheter i dessa länder. Vi vet mycket väl att det i det östliga partnerskapet ingår länder där det finns oerhörda problem när det gäller MR-frågorna. Men det finns också problem med själva demokratiprocessen. Svaret på den frågan är ja. Där är vi helt överens. Arbetet ska fortskrida med fortsatt intensitet. Vi ska inte ge upp kampen. Bästa vägen in i EU är att verkligen öppna dörrarna för dessa länder i det östliga partnerskapet. Självklart finns det hur mycket erfarenhet som helst som den och även den förra regeringen kan bidra med på . Det finns också kompetens och kunskap för att hjälpa på rätt spår. Erfarenheterna är positiva. Vi ser mycket väl att hjälper man människor och länder till självhjälp när det gäller demokratiutveckling lär de sig ganska snabbt att hantera en sådan utveckling. Det handlar om allt ifrån att driva in skatter till att skapa en känsla för att politik betyder någonting, att politik gör skillnad. Man måste också se till att man får ett väl fungerande rättsväsen och så vidare. Ja, den kompetens som finns både här i och hos er kollegor ska vi självklart använda oss av vid alla de kontakter som vi har med . 144 (M) replik: Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Jag återkommer till . Så långt är allt väl när det gäller att bygga upp rättsstaten och dess principer. Men jag vill slå ett slag för näringslivet och företagande. Näringslivet och företagandet är underutvecklat på . Ska det vara möjligt att driva in skatter, att få arbetstillfällen, att få tillförsikt och att få självförsörjande måste det också till ett fungerande näringsliv. För att det ska finnas ett näringsliv och ett företagande krävs det utbildning. Detta är två frågor som är centrala för . Jag hoppas att det också finns med i det socialdemokratiska synsättet, precis som det gör i vårt moderata synsätt. Jag vill lyfta upp denna fråga därför att företagandet behövs. 145 (S) replik: Precis som i fråga om det östliga partnerskapet är handelsfrågorna viktiga. Det handlar om att öppna vägar till bilaterala handelsavtal men också om att öppna vägar för de andra EU-länderna. Vi ser på kontakten med på samma sätt. är kanske inte det närmaste grannland vi har, men de har råvaror som vi säkerligen kan ha mycket nytta och glädje av. I och med att vi har ett bilateralt arbete tillsammans med är jag övertygad om att vi kan öppna andra vägar, inte ”bara” prata om demokrati utan också prata om andra frågor som stärker landet. Utbildning är naturligtvis en viktig faktor, ekonomi likaså. Det handlar också om att de ska kunna få in bra exportintäkter, bra importintäkter och framför allt mycket know-how när sanktioner och blockader har upphävts. Då kan de få möjligheter till en god tillväxt framöver. Det står inte alls i motsättning till vår politiska agenda. Jag utgår från att detta kommer att tas upp i de samtal vi för med dem. 146 (MP): Grundbulten i svensk utrikespolitik är de mänskliga rättigheterna. Det är själva essensen, kärnan för mänskligheten – att alla är lika mycket värda och att alla ska ha samma rättigheter, var man än är född, i vilken situation man än må befinna sig och var i livet man än står. Det borde inte vara så svårt att uppnå. Men tyvärr ser vår värld inte ut så. Låt mig recitera –2016, där man har tittat på 160 länder. ”*I minst 113 av länderna inskränktes yttrandefriheten och pressfriheten godtyckligt. *Över 60 miljoner människor i världen var på flykt, många av dem har varit på flykt . *Över 30 länder tvingade olagligen flyktingar att återvända till länder där de var i fara. *Väpnade grupper begick övergrepp i minst 36 länder. *Minst 156 människorättsförsvarare blev avrättade eller dog när de satt häktade. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik *I minst 61 länder finns samvetsfångar – det vill säga människor som fängslats enbart för att de utövat sina mänskliga rättigheter. *Minst 122 länder ägnade sig åt tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning. *Krigsförbrytelser eller andra brott mot ’krigets lagar’ förekom i minst 19 länder. *I av länderna förekom bristfälliga rättegångar. När en rättegång är bristfällig skipas inte rättvisa – vare sig för den åtalade, för den som utsatts för brottet eller i samhällets ögon.” Vår värld är skev. Därför måste de mänskliga rättigheterna genomsyra all vår politik, vara grundbulten i all vår politik. Vi måste arbeta oförtrutet. ska alltid reagera mot förtryck och övergrepp, förhindra diskriminering och bidra till att stärka andra länders kapacitet att respektera de mänskliga rättigheterna. Och det är precis det som vår feministiska utrikespolitik riktar in sig på. Regeringen har tagit ett helhetsgrepp om det viktiga arbetet för de mänskliga rättigheterna i utrikespolitiken. Man aviserade redan i utrikesdeklarationen att man skulle ta fram en ny skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Den kommer att skickas till . Med den skrivelsen som grund kommer det att komma igång ett omfattande arbete med att återigen ta fram landsspecifika och regionsspecifika rapporter om mänskliga rättigheter. De kommer att skrivas och publiceras . Regeringen har tillsatt MR-ambassadören . Säkerhetsrådskandidaturen har lett till många diskussioner där man har haft möjligheten att ta upp frågan om de mänskliga rättigheterna. En plats i kommer att vara viktig för vårt arbete med de mänskliga rättigheterna. Det är viktigt att vi alltid, i alla dialoger om handelsfrågor eller vilka frågor det än är vi diskuterar med våra utrikespartner, tar upp frågan om de mänskliga rättigheterna där det behövs. Jag hade möjligheten att träffa , utrikesminister, när han var på besök i , och jag kan intyga att frågor om mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter lyftes fram i diskussionerna på alla nivåer under samtalen. Ett ojämställt samhälle är inte ett samhälle som respekterar de mänskliga rättigheterna. Regeringen har antagit en handlingsplan för den feministiska utrikespolitiken. innebär det att särskilt fokus kommer att ligga på att stärka kvinnors och flickors mänskliga rättigheter i humanitära situationer och att bekämpa det könsrelaterade och sexuella våldet i postkonflikt och konflikt. Kvinnors och flickors möjligheter att vara aktörer betonas också väldigt tydligt, och inom ramen för bland annat fredsprocesser, fredsfrämjande insatser och arbetet för hållbar utveckling ska detta alltid lyftas fram. kommer även att fortsätta att vara drivande i arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och ägnar vi särskild uppmärksamhet åt flickors och unga människors rättigheter. Vi måste jobba mot könsbaserat våld. Vi måste jobba mot våld i hemmet. Vi måste jobba mot sexuellt våld. Vi måste jobba mot kvinnlig omskärelse, mot barnäktenskap, mot orättvisor som drabbar hbtq-personer och mot mänsklig trafficking. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik I feministiska utrikespolitik är implementeringen av resolution och de efterkommande fördjupade resolutionerna en grundbult. Kvinnor är underrepresenterade i politiken i de flesta länder. Det kan vara svårt för kvinnor att engagera sig politiskt och att bli valda till beslutande församlingar. Bristen på jämställdhet och exkluderingen av kvinnor är extra tydlig i länder som präglas av krig och konflikt. Därför är det viktigt för omvärlden att ställa tydliga krav på länder att involvera också kvinnor. Kvinnor måste vara väl representerade i fredsprocesser för att vi ska nå varaktig fred. Kvinnor måste delta på lika villkor i utformandet av samhället efter konflikter. Det är i fredsförhandlingarna man anger hur ett samhälle ska fungera och hur resurser ska fördelas. Då kan man inte utesluta av befolkningen. Trots att resolution antagits är kvinnor inte synliga i fredsförhandlingar. jobbar nu aktivt för att öka kvinnors inflytande. Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande om mänskliga rättigheter och avslag på samtliga reservationer. 147 (M) replik: Jag har en fråga till angående den feministiska utrikespolitiken. Jag tycker också att det är viktigt att kvinnors rättigheter stärks. Det handlar om kvinnors möjlighet att försörja sig och om kvinnors delaktighet i samhället. talar om att kvinnor ska vara med till . Jag vill bara förvissa mig: Det handlar väl inte om att vill införa kvotering och strävar efter att andra länder eller organ ska kvotera när det gäller deltagande i olika processer? 148 (MP) replik: Vi har ingen uttalad politik om kvotering för att få in kvinnor. Vi tycker att man måste stärka kvinnor på annat sätt för att få in dem i processer. Däremot kan man ställa upp rimliga önskemål om hur pass många kvinnor som ska sitta i olika forum, och det är viktigt att kvinnor får vara med i olika beslutsforum. Jag vet att vi har samsyn här. 149 (M) replik: Det handlar om att stärka kvinnor men också om att öka medvetenheten om vad kvinnor kan tillföra. Jag vill i det här sammanhanget lyfta fram och slå ett slag för kvinnors möjlighet till företagande och till försörjning. En sak som har varit väldigt framgångsrik i sammanhangen är precis det som jag nämnde i mitt anförande, nämligen mikrolån. Det handlar om att kunna låna små belopp och starta en verksamhet som leder till en vinst och en möjlighet för kvinnan att försörja sig och sina barn och därmed kunna få en position i sitt samhälle och inte behöva vara den som alltid måste be om en allmosa. Jag skulle vilja få reflektion om kvinnors möjlighet till företagande. 150 (MP) replik: Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Jag tycker precis som att det är oerhört viktigt. Det är också en viktig del av utvecklingspolitiken som vi för att kunna bidra med mikrolån. Vi har sett att det har varit väldigt framgångsrikt. Kvinnor som får de lånen klarar ofta att starta en företagsverksamhet, och de betalar också tillbaka lånen. Sedan finns det andra frågor när det gäller ekonomiskt ägande och så vidare för kvinnor. Det är till exempel frågor som arvsrätt, frågor om att äga land och om land tenure som vi jobbar väldigt mycket med inom utvecklingssamarbetet. Det är oerhört viktiga bitar för att kvinnor ska kunna leva i ett jämställt samhälle. 151 (C): Detta betänkande ser ut att röra mänskliga rättigheter globalt, men så är icke fallet. Det baserar sig på de motioner som har väckts sedan vi senast behandlade mänskliga rättigheter. hade vi ett betänkande som var tematiskt. är det rena motionsyrkanden som vi behandlar. Därför kan det måhända se lite märkligt ut. Det blir också speciellt märkligt därför att vi har lutat oss starkt mot de rapporter som har kommit från regeringen när det gäller just mänskliga rättigheter. Där har vi, som framgått av många debatter här i kammaren, blivit utan den hjälpen. har inga rapporter kommit. ska vi se vad som följer när regeringen lättar på förlåten efter det att omröstningen i säkerhetsrådet har ägt rum och vi får en skrivelse som vi ser fram emot med en viss nyfikenhet. Det kan måhända vara ett nytt svar på den nuvarande skrivelsen, Frihet från förtryck – skrivelse om demokratibistånd, som är basen för hela Sidas arbete på det här området. Jag hoppas att frihet från förtryck också kommer att finnas med i regeringens arbete för mänskliga rättigheter framöver, men jag ställer mig en och annan fråga om det blir fallet. Om detta diskuterade jag rätt mycket i går med utrikesministern i en debatt om dessa rapporter. Vi får väl se. När jag nu lyssnade på som representant för regeringen lät det som att det ändå fanns en koppling till just säkerhetsrådskampanjen. Vi får väl bedöma också detta när vi får se skrivelsen. mötte utrikesutskottet delar av utrikesutskottet från . Vi hade anledning att då diskutera och lyfta fram frågor om mänskliga rättigheter utifrån olika perspektiv, så långt vi nu hann. MR-situationen är allvarlig, och rättssystemet är kommunistiskt. Det är alldeles tydligt inte ett fritt rättssystem. Amnesty, som vi har att lita till när det gäller dödsstraff, redovisar tusentals dödsdomar , och utvecklingen går i fel riktning. För oss är både dödsstraff och utvecklingen av mänskliga rättigheter i är en prioriterad fråga. Vi kunde också notera att även har fått sin lag om foreign agents, på samma sätt som i . Där har polisen fått starka befogenheter att kunna begränsa kinesiska organisationer som samarbetar med utländska. Det är en trend som drog igång som är mycket allvarlig. Human Rights Watch bedömer att det är en nedåtgående trend för mänskliga rättigheter, och det gör likaså Reportrar utan gränser. Vi ser det i fråga om och minoriteters rättigheter. Situationen i det stängda landet är i den här delen mycket allvarlig. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik