prot · H30968 · 2016-02-23 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Vid Europeiska rådets möte stod frågan om förhållande till EU i fokus. Även frågor om migration, och samt den europeiska terminen stod på dagordningen. När det gäller den brittiska frågan kunde medlemsstaterna efter långa och svåra förhandlingar till slut nå en bra överenskommelse. Min förhoppning är att överenskommelsen ska bidra till att stannar kvar i Europeiska unionen. Det vi har kommit överens om visar att medlemsländerna ansträngt sig till det yttersta för att hålla samman i då vi står inför några av våra största utmaningar . Förhandlingarna fokuserade framför allt på frågorna om välfärd och fri rörlighet, ekonomisk styrning och suveränitet. Låt mig börja med den svåraste frågan, den om social välfärd och fri rörlighet, och särskilt om förslaget att inrätta en så kallad social nödbroms för utbetalningar av vissa sociala förmåner, så kallade in-work benefits. Knäckfrågan gällde hur ett medlemsland ska kunna begränsa utbetalningen av sådana förmåner till medborgare från andra EU-länder. Många medlemsländer, inklusive , ville begränsa det här undantaget så mycket som möjligt. Överenskommelsen blev till slut en gräns utan möjlighet till förlängning. En annan omstridd fråga rörde utbetalning av barnbidrag till barn bosatta i annat EU-land och hur det skulle anpassas eller indexeras till den faktiska kostnadsnivån i det land där barnet bor. vill att en sådan indexering skulle gälla för alla utbetalningar till andra länder. Många medlemsstater invände mot det här och menade att indexeringen åtminstone inte skulle kunna tillämpas retroaktivt, alltså på personer som redan bor och arbetar i en annan medlemsstat. Kompromissen innebär att indexering fram bara ska kunna tillämpas på nyanlända, och därefter ska all så kallad export av barnbidrag kunna indexeras. I avsnittet om ekonomisk styrning fastställs grundläggande principer om öppenhet och likabehandling mellan de länder som har euron som valuta och dem som inte har det. Vad gäller den ekonomiska nödbromsen enades vi till slut om att det ska räcka med en medlemsstat för att aktivera den. Jag argumenterade för detta och är därför nöjd med det utfallet. Vad gäller skrivningen om icke-euroländernas skyldighet att göra framsteg för att uppfylla så kallade konvergenskriterier framförde jag att inte tolkar detta som en skyldighet att börja arbeta mot att bli medlem av euroområdet utan att resultatet av den svenska folkomröstningen om euron måste respekteras. Ingen av kollegorna invände mot detta. I suveränitetsavsnittet fick gehör för sitt krav att i kommande fördragsförändringar tydliggöra att skrivningen om ett allt närmare samarbete, eller en ever closer union, inte omfattar dem. Jag är särskilt nöjd med de förbättringar av texten som har gjorts i avsnittet om konkurrenskraft där det nu tydligt framgår att regelförenklingar inte ska kunna ske på bekostnad av konsumenter, arbetstagare, hälsa och vår gemensamma miljö. Det här är något som har drivit aktivt under förhandlingarna och som gett resultat i det här avtalet. Återrapportering från Europeiska rådets möte Med detta sagt, fru talman, är jag nöjd med att vi till slut lyckades nå fram till en bra överenskommelse som jag hoppas kan bidra till att blir kvar i Europeiska unionen. Låt mig nu gå över till toppmötets andra större fråga – migration. Diskussionen fördes utifrån en lägesrapport om genomförandet av fattade beslut. Jag var tydlig med att genomförandet av de åtgärder som EU beslutar om på migrationsområdet måste bli bättre och att ansvaret hos medlemsländerna måste öka. Det går, som vi har kunnat konstatera så förut, alldeles för långsamt. Men jag kommer att oförtrutet arbeta vidare på detta, därför att vi inte har något annat val än att jobba för en EU-gemensam lösning. Jag framförde dock att jag vill se en konkret handlingsplan där nästa steg tydligt framgår, liksom vem som ska göra vad och tidsramarna för detta. Det här fick jag gehör för från de andra ledarna. I ett läge när den fria rörligheten står på spel och är hotat måste vi stärka kontrollen av EU:s yttre gräns. På kort sikt gäller det framför allt . Men vi måste också arbeta målmedvetet för att etablera en ny gränsregim i enlighet med kommissionens gränspaket och där medlemsländerna självfallet har en tydlig roll i beslutsprocessen. Omfördelning av asylsökande måste komma igång och resurser avsättas för så kallade hotspots och att de ska fungera effektivt. Det är också centralt att återvändandet kommer igång och att flyktingar som inte är i behov av internationellt skydd återsänds. Samarbetet mellan och diskuterades också, inte minst mot bakgrund av det fruktansvärda terrorattentat som dagen före toppmötet hade genomförts i och som krävde 28 människors liv. Med anledning av det attentatet gjordes ett uttalande där stats- och regeringscheferna fördömde attentatet och uttryckte medkänsla och solidaritet med de anhöriga till offren och hela det turkiska folket. har en nyckelroll i arbetet med att bekämpa människosmuggling, men står det klart att strömmen av migranter från till fortsatt är mycket stor. Vi måste därför öka kraven på att genomför sin del av den handlingsplan som överenskommits, och vi kom överens om att hålla ett toppmöte med före nästa ordinarie möte i . Jag vill också särskilt lyfta fram att vi den här gången i slutsatserna om migration har slagit fast att asylsökande inte har rätt att välja vilket EU-land de ska söka asyl i. Det är en mycket viktig princip som är avgörande för att vi ska kunna få en rättvis fördelning av asylsökande i EU. Det ligger också i linje med vad regeringen driver som ett viktigt ingångsvärde för ett nytt asylsystem. Nästa dagordningspunkt var utrikes relationer, och på det området antog korta och bra slutsatser om respektive . Vad gäller uppmanas nu de stridande parterna att lägga ned sina vapen, och al-Asadregimens och dess allierades ansvar och agerande lyfts fram. Återrapportering från Europeiska rådets möte I texten om framhålls vikten av att EU agerar samordnat med FN för att främja den ekonomiska utvecklingen i landet och bekämpa terrorism, men också betydelsen av regional säkerhet för stabiliseringen av landet nämns. Slutligen ställde sig bakom en samlad rekommendation till euroområdet inom den europeiska terminen . Detta, fru talman, var återrapporteringen från mötet. 2 (S): Jag vill först tacka statsministern för det framgångsrika arbete som genomförde den 18–. Det kan aldrig nog understrykas den betydelse som har för vårt land. Landet är inte bara en god samarbetspartner i många frågor, till exempel i frågor som gäller budget, frihandel, konkurrenskraft och ekonomisk styrning, utan det är framför allt en viktig vapendragare mot de ibland mer högljudda kraven på federalism som från tid till annan hörs alltmer aggressivt från vissa länder i diskussionerna. Det är också glädjande att höra att fick gehör för flera av de frågor som har varit en svensk linje, till exempel att det enbart krävs en medlemsstat för att få aktivera den ekonomiska nödbromsen och att regelförändringar som sker inom avsnittet konkurrenskraft inte ska ske på bekostnad av konsumenter och arbetstagare, hälsa och vår gemensamma miljö. En fråga som var uppe vid vårt samråd i som gick var frågan om euron. Det var en hård skrivning i underlaget till förslag till slutsatser. Hur gick det med eurofrågan? Fick ett undantag för euron i den meningen att inte behöver gå med i eurosamarbetet förrän vi själva har bestämt oss för det? 3 Statsminister (S): Jag delar helt uppfattningen att det är viktigt att blir kvar i unionen, av flera skäl. Det var även en framgång att det slås fast i beslutspapperet att eventuella förenklingar av regler för att stärka konkurrenskraften inte ska ske på bekostnad av arbetstagare, miljö eller konsumenter. I eurofrågan är texten i slutsatserna i enlighet med fördragstexten. Det var därför koncentrationen låg på att klargöra hur vi tolkar den. Ingen av kollegorna hade någon invändning mot det jag föredrog i min inledning, nämligen att respekten för resultatet i den svenska folkomröstningen måste gälla. Jag vill än en gång betona, som jag nämnde vid sammanträdet med , att det inte finns någon praktisk möjlighet för någon att tvinga på en valuta vi inte vill ha. 4 (S): Den andra frågan som berördes rörde migrationen. Den diskuterades också livligt under vårt samråd i . Där blev statsministern uppmanad att slå näven i bordet. Det är frestande att fråga om statsministern gjorde det och i så fall hur hårt, men jag ska vara lite mer seriös. Återrapportering från Europeiska rådets möte Frågan om migration var uppe till diskussion för 21:a gången, om vår kollega har räknat rätt – och det utgår jag från att hon har. Det är alltså en fråga som är väl diskuterad. En framgångsväg som kunde nås var att man ska söka asyl i första ankomstland, vilket är helt enligt Dublinreglerna. Tog statsministern upp frågan om det stora migrationstrycket mot ? Uppnåddes i och med det några resultat? 5 Statsminister (S): Migrationsfrågan tog sin rundliga tid. Klockan var omkring 4 innan vi var klara – möjligtvis något tidigare. Frågan är svår och komplex. Slå näven i bordet kan man väl göra . Det beror på tillfället, och det tillfället tänker jag välja. Det är inte alltid det som är framgångssagan. Vi hade en framgång i att vi fick med att en asylsökande inte fritt ska få välja vilket land hen vill söka asyl i. Det är en viktig pelare för att komma fram till en ordning där vi fördelar de asylsökande på ett mycket bättre sätt. Alla känner till migrationstrycket mot . Frågan är under behandling i kommissionens förslag för hur ska hanteras i det perspektivet. 6 i (M): Jag vill börja i den änden med att säga att det var en framgång att man nådde en överenskommelse om krav på detta möte. Det hade varit ett stort misslyckande om man inte hade kommit överens. kan gå in i folkomröstningskampanjen med starka argument. Det är viktigt att förblir medlem i unionen. Det skulle drabba , , svenska företag och svenska medborgare otroligt negativt om skulle lämna unionen. skulle mista den främsta partner vi har för att driva på unionen, för reformagenda, för konkurrensutsättning, för regelförenklingar, för en integrerad inre marknad och så vidare. Vi moderater vill se ett där fortsätter att vara vår främsta partner i unionen. Den andra frågan som var uppe på bordet gällde migrationen. Mycket riktigt har migrationsfrågan diskuterats vid fler än 20 ministermöten. Migrationskrisen är inte över. Jag har uppmanat statsministern att ta krisen på största allvar. Jag uppmanade också statsministern att slå näven i bordet därför att implementeringen inte fungerar. På dessa 20 möten har man beslutat att 160 000 asylsökande som befinner sig i och ska omfördelas inom unionen av . har bara 497 omfördelats. När denna tvåårsdeadline är över kommer bara 2 000 att ha omfördelats. Det går alldeles för sakta, sa statsministern. Jag säger att det går inte ens sakta, utan det går inte alls. Vad konkret drev statsministern för att omfördelningen inom unionen ska ta fart och för att den ska börja fungera? 7 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är helt riktigt att ska ha sin folkomröstning. Det är bara att hoppas att den går vägen i den meningen att blir kvar i unionen. I migrationsfrågan behövs ingen uppmaning. Jag tackar för den ändå. Jag har drivit frågan mycket målmedvetet sedan jag tillträdde. Jag söker ett samarbete med länder som tänker lika som vi och som är i samma situation som vi. Jag har haft många samtal och fruktbara diskussioner med i och i och så vidare, och vi har byggt upp ett samarbete. Återigen blir jag uppmanad att slå näven i bordet. Det kan man göra , men det är inte så att de andra länderna plötsligt tycker att omfördelning är bra bara för att man slår näven i bordet. Jag tror att det vill till något annat, nämligen att fortsätta det enträgna arbetet. Jag sa att kommissionen och rådets ordförande måste presentera en handlingsplan. Hur ska den i detta läge fungera? Vad är nästa steg? Vem är ansvarig? Vilka ansvarar för vad som ska ske? Vilka tidsramar ser vi framför oss för att hotspots, gränser, återvändande och omfördelning ska fungera? Hur visar vi att vi tar oss framåt i varje del? Det är den konkretisering som är rimlig att kräva. Den borde naturligtvis ha kommit tidigare. Vi har givits beskedet att den ska komma. vill jag se den före nästa möte . 8 i (M): I medierna har det framställts att statsministern har ansett att en av de största framgångarna för toppmötet var att man beslutade om att asylsökande inte själva ska få välja land. Det är ett beslut. kom medlemsstaterna inom unionen överens om att genomföra beslutet. Hur kan statsministern se det som en framgång att man på toppmötet upprepar ett beslut? Jag vill gå vidare till Natofrågan. har man på toppmötet beslutat att Nato har en uppgift att bekämpa flyktingsmugglingen. Detta har utrikesminister sagt är fel. Det är oklart var statsministern står i den frågan. Vad drev statsministern i Natofrågan? Anser statsministern att det är viktigt att Nato bistår unionen för att bekämpa flyktingsmugglingen? 9 Statsminister (S): I frågan om att inte få välja land är uttalandet ett förtydligande av att det är en av pelarna i inriktningen för framtida asylsystem, oavsett tidigare beslut. Det är ett steg framåt. Vad gäller Nato är det en önskan från flera länder att Nato ska kunna vara med i övervakningen, i monitoring och i surveillance. Det finns också en tydlig gränsdragning för vad Natos uppdrag inte innebär. Det innebär inte att man ska stoppa båtar eller på annat sätt agera aktivt. Man är naturligtvis skyldig att plocka upp människor som har ramlat i vattnet. Den skyldigheten har man. Jag har haft ett samtal med Natos generalsekreterare och tycker att i det fall vi kan få hjälp, i det här fallet hjälp med övervakning av de här gränstrakterna, är det bra. Det är en fördel för oss – med den tydliga avgränsning som Nato och dess generalsekreterare själva gör. 10 (SD): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill börja med att tacka statsministern för återrapporteringen från . är ett parti som i och med sitt motstånd mot EU måste nagelfara de dokument och yttranden som kommer från . Detta leder ofta till att som enda parti är öppet kritiskt till de förslag som basuneras ut från . Till skillnad från EU-etablissemanget i och dess anhängare här i anser att demokrati ska byggas underifrån. Att genomföra förändringar där politiken alltmer flyttas bort från medborgarna i medlemsländerna till unionsnivå står i strid med detta. Demokrati betyder folkstyre, och det ska vara upp till varje folk hur dess land och framtid ska se ut. När talar om demokrati betyder det allt som oftast den exakta motsatsen. Av dessa anledningar, fru talman, välkomnar vi sverigedemokrater den brittiska folkomröstningen och ser väldigt positivt på att britterna får svara på frågan om de vill fortsätta bli styrda av eller om de ska ta tillbaka makten till . Vi ser även fram emot den stundande folkomröstningen i om associeringsavtalet med . I är detta inte en partipolitisk fråga utan snarare en fråga som berör hela samhället. Alla som någonsin har satt sig in i hur EU fungerar ser också att det helt enkelt inte gör det. Det fungerar inte i många avseenden. Egenintressen och inkompetens genomsyrar detta monsterbygge till den grad att det blir löjligt. Ett flertal prominenta brittiska politiker, oavsett parti, har sett bortom egen . De säger därför tydligt nej till urvattnade kompromissförslag. Oavsett vad utfallet av folkomröstningen i blir är det nu läge för att omförhandla avtalet med de övriga unionsmedlemmarna. Med anledning av det, fru talman, är min fråga till statsministern följande: Hur ser statsministern på att även det svenska folket ska få säga sitt i en folkomröstning om EU-medlemskapet lik den som britterna nu kommer att få? 11 Statsminister (S): Som den minnesgode kanske kommer ihåg har haft en folkomröstning i frågan, och den hade ett utfall. Jag vill påstå att det gör är ren och skär populism. De pratar om EU-etablissemanget och inkompetens och vad det nu kan vara. Ja, EU har också sina fel och brister, som alla andra organisationer. Men att isolera så som vill göra vore väldigt olyckligt för vårt land. Att tro att i en global ekonomi eller i den här europeiska kontexten flyter omkring som en egen liten båt, en egen liten ö, och inte har något som helst beroende av andra länder är bara floskler. Det har ingenting med verkligheten att göra. Vi finns i ett sammanhang där det är viktigt att vi i vårt land gör rätt och styr rätt, ser till att människor kommer i arbete, att barnen får skola och utbildning och att välfärden fungerar – allt det som människor i vill ha. Men vi måste också se oss i ett sammanhang tillsammans med andra människor, tillsammans med andra länder. Vi exporterar en stor del av vår export till just EU-området – en stor del. Att tro att det skulle fungera precis som förr om inte var medlem är faktiskt en lögn. Återrapportering från Europeiska rådets möte får fortsätta sprida sitt populistiska prat. Vi ska hålla oss till verkligheten, där det gäller att se till att EU gör den nytta EU är bäst på: att skapa mervärde. Ingen ska tro att våra länder var för sig kan stå upp mot , , , eller andra stora spelare. För det krävs ett samarbete i Europeiska unionen, och det tänker jag fortsätta stå upp för. 12 (SD): Ja, det är förvisso intressant, det här med och . Men frågan är följande: Är länder som , och isolerade? Svaret är självklart nej. Det som svenska folket med väldigt knapp marginal sa ja till i en folkomröstning 1994 var någonting helt annat än det vi ser , statsministern. Det är någonting helt annat, det monsterbygge som har vuxit fram och som kostar de svenska skattebetalarna tiotals miljarder . Det är någonting som väldigt många som röstade ja 1994 säger nej till 2016. Det är dags för regeringen och den svenska att vända sig till svenska folket i en folkomröstning, precis som nu gör, och fråga svenska folket vad det anser om den utveckling som vi har sett: att alltmer makt flyttas från det här parlamentet, den svenska , till ett litet antal – eller, förlåt, ett ganska stort antal – byråkrater i som inte är folkvalda. 13 Statsminister (S): Jag vill först påminna om att vi precis har förstärkt subsidiaritetsprincipen. Vi har alltså förstärkt de nationella parlamentens roll i denna process. Nej, det är klart att man inte blir helt isolerad. Men man får finna sig i rätt mycket som andra beslutar om, exempelvis handelsregler och hur de ska fungera. Vi exporterar alltså en stor del till Europeiska unionen, och så kommer det att vara under överskådlig framtid. Jag ber att räkna på hur mycket det betyder i svenska inkomster, i inkomster hit till oss. Då har det betydelse att vi har ett gott samarbete med vår omvärld. Att vi lever isolerat i en egen bubbla där vi knappt behöver ha med omvärlden att göra och kan sköta oss själva, det är en chimär. Det är och förblir en chimär. Vi ska göra rätt här hemma. Det är viktigt vilken politik som förs här hemma. Men det är också viktigt att vi finns i ett sammanhang och förstår vår roll i en global ekonomi. 14 (MP): Jag skulle faktiskt vilja gratulera statsministern. Jag tycker att resultatet blev bättre än väntat. Jag håller inte alls med i deras beskrivning. förtydligar EU att en ständigt närmare union inte betyder att EU behöver skaffa sig nya befogenheter eller göra fler lagar inom nuvarande befogenheter. Man säger till och med att det inte heller betyder något förbud mot att föra tillbaka kompetens som EU inte längre behöver till medlemsländerna. I så måtto har ju, precis som statsministern säger, självständigheten för länderna ökat. Subsidiariteten har ökat, inte minskat, med det här beslutet. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag tycker att det var mycket bra att vi fick igenom ett förtydligande om att enklare och bättre lagstiftning innebär att man fullt ut respekterar skyddet av konsumenträtt, folkhälsa och miljö. Det var mycket bra. Jag är också förvånad över att det gick så pass bra att komma fram till en överenskommelse om vilka undantagsregler ska ha. Jag bedömer dock att det finns en risk att nejsägarna i tycker att det här inte räcker. Debatten kommer kanske att svänga, och nejsidan kanske växer. Det skapas en nervositet, och då kommer krav på att ska komma tillbaka till EU med nya krav. Hur diskuterade man detta under toppmötet? Om nejsidan leder, kommer man då att acceptera nya krav? Hur har man tänkt där? Det står också att man snabbt ska hejda strömmarna, minska olaglig invandring och skydda yttre gräns. Men det här kan betyda många olika saker. Betyder det att man accepterar mer laglig invandring? Betyder ”hejda strömmarna” att man vidtar åtgärder så att det blir mindre krig och mer rättvis handel? Diskuterade man det? Och skydd av yttre gräns betyder inte stängd yttre gräns utan bara att man kontroll över den och vet vad som händer vid den. Hur gick strömningarna här? Vartåt barkar det inför marsmötet om migrationsfrågan? 15 Statsminister (S): Ja, det finns en osäkerhet om hur folkomröstningen i slutar. Även om det just nu ser ut att finnas en hygglig majoritet för ett ja finns det också en stor andel osäkra, så det är högst osäkert. Nejsidan är mycket stark; det vet vi. Nej, vi diskuterade inte huruvida vi ska ha en ny förhandling om lutar åt ett nej. Så kan man helt enkelt inte förhandla. Här gäller det att förhandla fram en överenskommelse, och så får vi stå för den. Det vore inte bra om lämnade EU, nej. Men vi kan heller inte ha en ordning där något land förhandlar fram en överenskommelse som inte går bra och då kommer tillbaka och ska förhandla igen. Då har vi en process som aldrig avstannar. har fått sin överenskommelse. De går till folkomröstning. De avgör själva om de ska vara kvar eller inte. För min del går det inte att hålla på så fler gånger, utan nu är det gjort. Jag hoppas att det går bra. Vad gäller skydd av yttre gräns är det precis som säger: Vi måste ha bättre kontroll, annars fungerar inte vårt asylsystem över huvud taget. En sak som diskuteras är också lagliga vägar. Vad vi skulle vilja åstadkomma är en ordning där människor inte behöver fly och inte behöver göra dessa riskfyllda resor över huvud taget. Om det skulle fungera bättre i närområdet kan vi med ordning och reda låta människor komma till . Inte minst skulle jag vilja se ett bra samarbete med UNHCR i den frågan. Då får vi ordning och reda och säkra förflyttningar av människor. Detta diskuteras också i samarbete med . Vi skulle vilja växla över där, och i den frågan är vi överens med till exempel förbundskansler . 16 (MP): Återrapportering från Europeiska rådets möte De migrationsströmmar vi nu ser är, bedömer jag, ingen tillfällig händelse. Vi har en ny värld. Halva jorden har smarta telefoner. Man har reda på sina rättigheter. Många människor är något rikare och har råd att transportera sig längre distanser. Samma migrationsdebatter förs nu i , , och hela . Jag undrar om det finns någon beredskap för att ta ett globalt initiativ för att faktiskt, på global nivå, göra att möjligheterna för människor att bygga en bra och härlig framtid i sitt eget hemland ökar. Då behöver man titta på hur nuvarande handelspolitik gynnar eller missgynnar vissa länder och titta på krigspolitik, vapenexport och liknande. Finns det någon beredskap att ta tag i det strukturella problemet, att människor inte har det tillräckligt bra där de föds? 17 Statsminister (S): En del av migrationsströmmarna är naturliga, ja, men det som sker på grund av är inte det. Det vill vi ha stopp för. Människor ska inte behöva genomlida detta. Som uttryckte det: Detta är så nära helvetet på jorden som man kan komma. Så ska det inte behöva vara. Men av det skälet är det som tar upp viktigt, alltså vilka fler globala initiativ som kan tas.