prot · H309106 · 2016-05-17 00:00:00 — Det gör att vi faktiskt tydligt kan föra över ansvaret och risken till dem som får bankernas vinster och i viss utsträckning är de som styr hur bankerna sköts. Därför tycker jag att det är viktigt att se till att de måste ta ett stort ansvar. Hamnar en bank i kris är det framför allt aktieägarna som får täcka upp för de förluster som görs, och skuldnedskrivningar är ett verktyg. Det gör att det är först efter att många andra, stora steg har tagits som det över huvud taget är aktuellt att staten går in och gör insatser. Det tycker jag är en bra princip. Man ska ha höga skyddsvallar, och man ska se till att de som tar riskerna och också gör förtjänsterna är de som får ta ansvaret för banken även när det går dåligt. Det är också viktigt att poängtera att självklart följer samma regelverk som resten av EU:s medlemsländer gör. Vi har inga speciella regler som gäller i , utan det är samma regler som gäller även i det här fallet. Därmed är möjligheter att ge statligt stöd lika kringskurna av som alla andra medlemsstaters. Det tycker jag också är en bra princip, eftersom finansverksamhet ofta är internationell och aktörer befinner sig på många olika marknader. Det är alltså bra att man har kommit överens om gemensamma regler inom EU. ställer frågan hur stor andel av de offentliga finanserna som utgör den implicita garantin. Jag tror inte att det är meningsfullt att spekulera i det, utan det viktiga att konstatera är att det är skuldnedskrivningar som är det huvudsakliga verktyget om ett kreditinstitut eller värdepappersbolag är bärkraftigt. Det tycker jag är en sund princip. Det är det man som aktör på de finansiella marknaderna ska inrikta sig på. 73 (M): Per försöker sätta in päron, äpplen och bananer på samma konto, och det går inte så bra. Per har chansen att reda ut huruvida han tycker att det är bra eller dåligt att den här flexibiliteten finns för räkning. Den finns för att har en framgångsrik historia av att hantera banker i kris, och det är viktigt att slå vakt om den principen. Genom att agera som har gjort under moderatledda regeringar har man inte behövt bekosta detta med skattebetalarnas pengar; tvärtom har man fått tillbaka pengarna, och mer därtill, genom att ta över ägandet av banker. Därmed kan inte aktieägare och de som har tagit överdrivna risker – och profiterat på ett högt risktagande – låta sig räddas. Detta är den bakomliggande och grundläggande anledningen till att har en flexibilitet. Det är inte för att öka den implicita garantin utan för att minska den, för att säkra skattebetalarnas pengar. Skattebetalarna ska inte skicka över sina pengar till de aktieägare som har gjort vinst på ett alltför omfattande risktagande i bankaktier. Den verkligheten önskar inte jag. Jag undrar om Per skulle vilja bli av med flexibiliteten i regelverket. Är det Per mening? Om det inte är Per mening återstår frågan om avgifterna från bankerna är för låga. Om det finns en implicit garanti från statens sida, som finansmarknadsministern hävdar, hävdar nämligen finansministern och finansmarknadsministern att det regelverk som är på plats just för att det inte ska vara på det sättet är fel kalibrerat. Finns det i så fall en ambition att kalibrera om regelverket, så att skattebetalarna inte längre – på och initiativ – ska bära denna risk? 74 Statsrådet (MP): Jag tror att det finns skäl att upprepa det jag sa i mitt inledningsanförande. Det verkar inte riktigt ha gått fram. Den implicita garantin är en konsekvens av marknadsaktörernas förväntningar utifrån det gällande regelverk vi har. Även om EU:s krishanteringsdirektiv numera är genomfört i är den implicita garantin sannolikt inte helt utraderad. Eftersom det är omöjligt att känna till hur nästa chock som drabbar det finansiella systemet i kommer att se ut förhandlade vi också, under alliansregeringens ledning under den förra mandatperioden, fram en viss flexibilitet i krishanteringsdirektivet när det togs fram. Den flexibiliteten har genomförts i svensk rätt . Det är bland annat regler om statliga stabiliseringsverktyg och förebyggande statligt stöd som ingår i det. Tillsammans med de goda erfarenheter refererar till har det lett till en förstärkt förväntan från marknadsaktörerna på att staten ska ta ett ansvar. Det finns till exempel rating-institut som utgår ifrån att i större utsträckning än andra medlemsstater ska ha rätt att ge statligt stöd till sina banker. Här tycker jag att det är viktigt att poängtera att följer samma regelverk som andra aktörer. Vi gör inte andra avväganden, utan vi använder samma regelverk som andra medlemsstater inom EU gör. På det sättet skiljer alltså inte ut sig. Däremot skiljer ut sig i hur väl vi skyddar den svenska ekonomin från risker inom finanssektorn, bland annat när det gäller resolutionsreserven. Den byggs upp just för att klara av kriser och ta hand om företag som hamnar i resolution. Vi bygger upp den reserven extra högt i , och vi gör det extra snabbt för att kunna ha skyddsvallar och se till att vi inte tar risker i onödan, eftersom vi har en stor finanssektor. Jag tycker att det är en bra princip, och den gör att jag med stolthet kan säga att vi just nu effektivt minskar den implicita bankgarantin. Det tycker jag också är ett bra steg framåt. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2015/16:603 om permanenta undantag i detaljplaner 75 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag är redo att göra permanenta undantag i detaljplaner, regler och byggnormer för ungdomsbostäder på samma sätt som för asylboenden. Regeringen beslutade om förändringar i plan- och byggförordningen med syfte att underlätta för att förlägga det stora antal personer som sökte asyl i . Förändringarna i förordningen avser tillfälliga anläggningsboenden och innebär att en kommun i sin roll som tillsynsmyndighet ska bortse från krav på hushållning med energi, vatten och avfall, och att vissa andra krav på byggnader ska anpassas till förutsättningarna i det enskilda fallet. Begreppet ungdomsbostäder finns inte längre författningsreglerat. byggregler ändrades då på flera punkter för att göra det möjligt att genom ny- eller ombyggnad uppföra bostäder med mindre ytor. Jämfört med de regler som gällde tidigare räcker det numera att det till exempel finns utrymme för en säng som också kan användas som soffa eller för ett bord som växelvis kan användas som matplats och arbetsplats. Därmed kan en bostad enligt gällande regler och med tillgänglighet för personer med nedsatt rörelseförmåga byggas inom en yta . infördes också en definition av studentbostad i byggregler. En studentbostad är, när det handlar om byggande, en bostad avsedd för studerande vid universitet eller högskola. I sådana bostäder kan ännu fler funktioner i bostaden tillgodoses inom samma utrymme och en studentbostad kan därför byggas inom en yta . Kraven på detaljplaner, deras tillämpning och möjligheter till undantag, regleras till skillnad från byggreglerna inte av regeringen eller . De regleras i lag och tillämpas direkt av kommunerna. Regeringen delar interpellantens syn att fler bostäder behöver byggas, inte minst bostäder som unga har råd att bo i. Därför inför regeringen ett investeringsstöd riktat mot små klimatsmarta lägenheter med ett krav på överkomliga hyror. Regeringen kommer också att fortsätta arbetet med att förändra plan- och byggreglerna i syfte att förenkla, främja konkurrens och korta tiden från idé till färdigt hem. Vi är beredda att fortsätta utveckla bostadspolitiken tills byggtakten möter behoven på bostadsmarknaden. Med det syftet har regeringen bjudit in fem oppositionspartier till de bostadspolitiska samtal som pågår. 76 HANS (M): Tack, ministern, för svaret! Trevligt att mötas. Det var vi stod här och debatterade med varandra. Då var rollerna något ombytta. Verkligheten har hunnit förändras . Det vi ser , migrationsströmmarna till , ställer stora krav på förmåga att också tillgodose människors behov av en värdig och väl fungerande bostad. Det är bra att det har tagits steg för att se till att det tillförs fler bostäder till människor som verkligen behöver det och att det har blivit vissa regelförenklingar i samband med etablerandet av bostäder för nyanlända. Jag ställde en skriftlig fråga till ministerns företrädare, , om vilka regelförändringar i som regeringen avsåg att vidta. Jag fick inte så mycket svar då, men jag återkom på upploppet i en frågestund där jag av talmannen vänligen fick ordet för att ställa denna fråga. Det blev inte ett mycket klarare svar där, så då tänkte jag att jag skulle ta en debatt med ministern. Och det gläder mig att det är Per som står här, för jag väntar mig att det nu kommer att bli klara och tydliga besked. Jag gjorde en liten precisering av min frågeställning till att gälla ungdomsbostäder och inte bara rent allmänt vilka ändringar i som regeringen avser att vidta. Jag tackar för svaret. Det var återigen inte särskilt klargörande när det gäller vilka förändringar regeringen avser att göra. De exempel på förändringar som Per redogör för här är mycket av det som skedde . Begreppet ungdomsbostäder, som inte finns längre, och att byggregler ändrades var det alliansregeringen som låg bakom. Definitionen av studentbostäder och möjligheten att bygga dem på ett enklare sätt var det också alliansregeringen som låg bakom. Jag är väldigt nyfiken på vad det är för agenda som regeringen har här. Ni säger att ni vill ha samtal med fem oppositionspartier. Det är väl ganska bra att inför den typen av samtal visa korten och tala om vad som är ens intentioner. Det blir då liksom lite lättare att förbereda sig för de samtalen, för det är en utmaning som vi har att kunna få fler bostäder i . är ett samhälle där det finns väldigt många ensamhushåll, det vill säga att det behövs fler bostäder per capita här än vad det gör i många andra länder. Om genomsnittsfamiljen innehåller fyra personer behövs det färre bostäder än om genomsnittsbostäderna innehåller 1,3 personer, som ungefär är fallet i . Det gör att vi inte längre bara kan tala om att göra förenklingar för asylsökande och för ungdomar. Jag är ute efter att vi måste ha permanenta regelförenklingar för alla sorters bostäder. är ett av de stora samhällsproblemen som minskar rörligheten att människor avstår från att söka arbete för sin försörjning på annan ort på grund av att det inte finns bostäder. Jag ställer därför frågan igen: Vilka konkreta förenklingar vill regeringen göra? 77 Statsrådet (MP): Tack, , för interpellationen! Jag tycker att det är ett viktigt område, och det är klart att det är väldigt viktigt att vi gör allt vi kan för att se till att bostadssituationen blir betydligt bättre än vad den är . Det är uppenbart att det finns en stor brist i väldigt många av kommuner. tycker jag att det är viktigt, för att den här debatten ska bli lite nyanserad, att titta på vad som faktiskt händer. Det är en utveckling på bostadsmarknaden som går väldigt snabbt. Vi har mycket höga byggtal jämfört med hur det har sett ut . Enligt prognos började 48 000 bostäder att byggas . Det är en ökning jämfört med året innan. är prognosen att det ska påbörjas runt 53 500 bostäder – ytterligare ett stort steg framåt. Prognosen pekar också på att ökningen kommer att fortsätta även . Det är glädjande att det nu kommer ett ökat byggande på plats, att vi bättre kommer att kunna matcha tillgången på bostäder med den stora efterfrågan som finns. kan vi konstatera att även om bostadsbyggandet ökar snabbt är nivåerna inte tillräckliga för att motsvara befolkningsökningen, inte minst nu när det har kommit väldigt många människor till vårt land. Bostadsbyggandet är nu det högsta , alltså , så någonting rätt tycker jag nog ändå att den här regeringen gör. Sedan är det inte så att vi inte har fattat några beslut från regeringens sida, utan vi har kommit med kraftfulla åtgärder för att se till att det finns möjlighet att öka byggandet. Det handlar om stimulanser till bostadssektorn, men det handlar också om regelförenklingar. Till exempel har vi förkortat överklagandeprocessen, lagt fram en ny bullerförordning för att möjliggöra byggande och satsat på energieffektiva och klimatsmarta hyresfastigheter. Det gör att vi nu ser att det sker en stor förändring när det gäller till exempel byggandet av hyreslägenheter, där allmännyttan har vänt en ganska lång trend av decennier med minskat byggande till att nu i stället öka byggandet. Det görs alltså regelförändringar som leder till ökat byggande. Men jag skulle framför allt vilja lyfta fram den största bostadspolitiska satsningen som har gjorts . Vi satsar nu på årsbasis för att just stimulera fram det som det kanske finns allra störst behov av på marknaden, nämligen små energieffektiva lågkostnadslägenheter, det vill säga lägenheter som inte har särskilt hög hyra. Det är verkligen en möjlighet för de ungdomar som står utan bostad och som behöver få in en fot på bostadsmarknaden, men också för många av de människor som har kommit till vårt land. Regeringens ambition är självklart att fortsätta att driva på utvecklingen. Vi tittar på många olika förslag på hur man skulle kunna förenkla byggregler och snabba upp byggprocesser. Redan med de regler som finns finns det faktiskt stora möjligheter att bygga mer, även om vi tittar på hur kommunerna faktiskt använder de regelverk som finns. Ett exempel är att det byggs fyra gånger mer per capita i än i , så uppenbarligen är vissa kommuner mer kreativa i att med dagens byggregler se till att det byggs mer. Jag är glad att vi har tagit stora kliv framåt och utvecklat bostadspolitiken kraftfullt. Därmed kommer det att byggas fler bostäder med den redan nu ökade byggtakten. Jag är också glad över att vi har bostadspolitiska samtal med oppositionspartierna. I de samtalen har de partier som blivit inbjudna men också regeringen fört fram förslag på hur vi kan öka byggandet. Jag hoppas att ursäktar, men vi tycker nog att samtal som förs om bostadsbyggandet gärna ska föras runt bordet och att det är bra om vi tillsammans kan utforma förslagen och reglerna. Därför kanske inte det bästa är att lyfta fram de förslagen här. 78 HANS (M): Det är bra, Per , att ni gör något. Jag säger inte att regeringen inte gör någonting. Men det skulle behöva göras så mycket mer. I den situation som vi har i med 100 000–150 000 människor som kommer till vårt land behövs det rejält med nya bostäder, och de behövs ganska snabbt. Då måste hinder rivas. Det behövs mer av ett alexanderhugg i systemet än de finjusteringar som ministern här presenterar. Min kollega hade en interpellationsdebatt med ministerns företrädare just om de här frågorna. Jag har tittat i protokollet, och det finns inga tydliga och klara besked om i vilken riktning regeringen vill ta den här frågan för att kunna göra en riktigt rejäl inbrytning så att det blir fler bostäder på ganska , vilket behövs. Vad vill då göra i sammanhanget? Vi vill ha en modern bostadspolitik som ger långsiktiga, sunda spelregler. Vi är inte beredda att gå in med statliga subventioner för att öka nyproduktionen. Det ska inte vara mer skattepengar som går ned i byggbolagens fickor. Vi vill skapa förutsättningar för en bostadsmarknad där människor själva kan välja boende efter sina behov under olika skeden av livet. Ett av de viktigaste skedena i livet är flytten till den första bostaden. Därför behöver man göra vissa ingrepp i regelsystemen, snabba på byggprocessen, förändra möjligheten att överklaga byggbeslut, ha en privat initiativrätt, möjlighet till jämförelse mellan kommuner och minskade obligatoriska krav på detaljplan. Vi vill att fler detaljplaner ska kunna antas av eller kommunstyrelsen, och det är någonting som finns i en proposition färdig att antas. Lagrådet har sagt okej till detta. Men regeringen har sagt nej. och Alliansen har presenterat klara och tydliga intentioner om att vi vill begränsa antalet personer som har rätt att överklaga. Vi vill avgiftsbelägga överklaganden och ta bort länsstyrelserna som överklagandeinstans för detaljplan och områdesbestämmelser. Det kan korta processen med i genomsnitt fyra och en halv månad, och det spelar roll som har när 100 000 människor behöver ha nya bostäder, när det redan finns ungdomar i som behöver bostad och vi behöver ha fler bostäder för att klara av den livsnödvändiga och nyttiga cirkulation på arbetsmarknaden och på bostadsmarknaden som vårt samhälle behöver. Då måste man göra lite mer än att bara skrapa i kanten. När det gäller studentbostäder vill vi, utöver att förkorta plan- och byggprocesserna med tidsgränser och utöver att lätta på reglerna för tekniska egenskapskrav för utformningsregler, ha en översyn av marktillgången nära universitet och högskolor i syfte att frigöra mark för boende. är ett stort land, men det är alltid brist på mark när det ska byggas. Regeringen har möjlighet att ge uppdrag till Akademiska Hus, det statliga bolaget, att ta fram volymmål för bostadsbyggandet. Man kan också förbättra möjligheten för universiteten att bygga och förvalta studentbostäder. Det är bra för campus, och det är bra för hela samhället att få mer av boende, för när en människa vet var hon har sina rötter och tryggheten i att gå hem efter en skoldag eller en arbetsdag, då får vi ett samhälle i harmoni. Jag väntar fortfarande på konkreta förslag. 79 Statsrådet (MP): Låt oss konstatera att byggtakten har ökat ganska avsevärt sedan den här regeringen tillträdde. Det är någonting som vi borde kunna glädjas åt, både och jag. Självklart är vi inte nöjda med detta från regeringens sida. Vi fortsätter att jobba aktivt, och vi har ju såklart en helt annan syn än på de statliga stöd som införs. Genom att vi ställer krav på att hyrorna i de fastigheter som byggs inte går upp på ett sätt som gör att de blir svårtillgängliga för människor med låga inkomster blir det inte heller som befarar: att pengarna, som han uttrycker det, glider ned i byggherrarnas fickor. I stället kommer de att göra nytta i form av att det blir fler nya bostäder, just hyreslägenheter som väldigt många unga efterfrågar, eftersom man kanske inte vill gå in i sitt livs största affär bara för att man behöver en bostad. Man kanske vill vara mer flexibel och kunna till exempel resa eller göra andra saker. Det är också bra för de företag som försöker rekrytera personer som ska kunna komma hit och arbeta, kanske inte permanent utan . Då är det bra om det finns en lägenhet att hyra i stället för att man måste gå in på bostadsmarknaden och lägga ned en väldigt stor summa pengar. Det är alltså stora och viktiga steg framåt, och vi vet också historiskt att när man har haft stor bostadsbrist och försökt åtgärda det med olika typer av stöd för att göra det möjligt att bygga de lägenheter som framför allt efterfrågas på bostadsmarknaden så har det också varit funktionellt och gett effekter. Vi fortsätter dock att titta brett på olika former av förslag för att korta byggtider och göra det lättare att bygga mer. Bland annat har vi, som jag sa, tittat på överklagandeprocesserna och tagit bort instanser just för att kunna korta överklagandetiderna. Vi tittar självklart också på vilka förhållanden som ska gälla när man bygger husen, vilka krav som ska ställas och om de kraven innebär hinder som gör att man genom att göra förändringar skulle kunna bygga mer. Detta är också frågor som ligger på bordet i de politiska samtal som förs med regeringen och oppositionspartierna. Om inte litar på mig i den frågan så kan han ju prata med sina representanter på de mötena och se att det här är just de förslag som diskuteras i de bostadspolitiska samtalen. Min förhoppning där är att vi verkligen kommer att komma fram. Jag tycker att det är viktigt att man nyanserar debatten och ser att det är stor skillnad mellan byggnader som ska stå på en plats och byggnader i vilka personer ska vistas . Jag tycker att det finns en viss sammanblandning i den fråga som ställer. Ett hotell till exempel är ett hus där man generellt sett vistas en ganska , och därför kan man också göra undantag från byggregler och till exempel ha rum som saknar fönster, vilket kanske inte skulle accepteras om det gäller ett permanent boende där man bor . Det var också det som gjorde att vi när vi gjorde förändringen för asylboenden kunde ta steg att inte ställa samma krav. Vi vet ju att detta är boenden där människor befinner sig och inte . Därför tycker jag att det var ett riktigt och rätt beslut, som ju också finns i den överenskommelse om migration som många oppositionspartier kom överens med regeringen om. När det gäller Akademiska Hus kan vi konstatera att det nu byggs betydligt fler studentlägenheter, vilket jag tycker är alldeles utmärkt. Även där försöker vi se hur vi kan skapa bättre förutsättningar för dem att bygga mer. I opposition kan man kosta på sig att kasta ur sig förslag och komma med massor av idéer medan man i regering har ett stort ansvar att se till att de idéer som tas fram faktiskt är genomförbara, fungerar och också leder till en hälsosam boendemiljö. Detta gör att beredningstiderna ibland kan ta tid, men det är viktigt. 80 HANS (M): Tack för den övergången! Det var precis det som alliansregeringen gjorde: Vi hade en färdig proposition som bara var att klubba vidare, men den sa ni nej tack till. Man ska vara kreativ i opposition, men man ska också vara öppen och mottaglig när man är i majoritet för att kunna stå bakom goda förslag. Bostadsfrågan är en av största samhällsutmaningar. Bostadsbyggandet måste öka kraftigt, och det befintliga bostadsbeståndet måste nyttjas bättre. ska vara ett land där det är självklart att man enkelt kan få tag i en bostad, lika självklart som det bör vara att man enkelt kan få tag i ett jobb. Det är inte rimligt att man måste ha kontakter eller väletablerade föräldrar för att kunna få tag i en första bostad, och därför behövs det rejäla regelförenklingar och snabbare handläggningstider och plan- och bygglovsprocesser. behöver en politik för en långsiktigt bättre fungerande bygg- och bostadsmarknader än vad vi har . Ministern talar om att det ska vara skäliga hyresnivåer, men vad är det som driver upp byggkostnaderna? Det är ju regler och bestämmelser som ofta gör det dyrare att bygga, och någonstans måste det betalas. Det betalas alltid av konsumenten i sista hand är, i det här fallet den som bor, det vill säga hyresgästen eller ägaren av bostaden. Permanenta förändringar av byggregler och förenklingar av plan- och byggprocesser för att skapa fler bostäder behöver inte innebära en försämring. Ni behöver inte vara rädda för den saken. Om det nu är så att och Alliansen har lagt fram goda förslag när det gäller detta hoppas jag verkligen att samtalen kommer att mynna ut i konkreta och bra förslag. Vad jag var nyfiken på var dock att få höra vad regeringen har för ingångsvärden, för dem har jag inte hört så väldigt mycket om. 81 Statsrådet (MP): Det beklagar jag. Jag tycker att jag har gett tydliga svar om att vi tittar både på överklagandeprocesser och ser var det finns möjligheter att korta ned tiderna och på till exempel byggregler och vilka krav som ställs vid nybyggnation. Det är samtal som vi för där vi också lyssnar på oppositionspartierna. Det är så man gör när man för samtal om viktiga politikområden, det vill säga att man också lyssnar på de förslag som kommer från andra parter. vet vi att förslag måste beredas inom . Det hoppas jag att kommer ihåg från allianspartiernas tid i . Vi kan konstatera att allianspartierna i regeringen hade på sig att genomföra åtgärder. kommer de med krav på att vi ska införa permanenta förändringar av regelverken och permanenta undantag i detaljplaner, regler och byggnormer för att kunna bygga mer. Man kan fråga sig varför de inte tog de initiativen som de hade på sina händer. Vi tittar såklart på de förslag som finns. Om man vill åstadkomma en permanent förbättrad bostadsmarknad tror vi att det är bättre att ha kvar lagstiftningsmakten i och inte föra över den till regeringen som ett stort undantag skulle göra.