prot · H309119 · 2016-06-14 00:00:00 — Ja, fick igenom sin ändringsbudget , som innebar att hon kunde få igenom en skattehöjning och en bidragshöjning – en skattehöjning och en bidragshöjning. Så mycket påverkade den. Det är först som regeringen på allvar har kunnat sätta sitt avtryck. skyller på migrationen och den stora flyktingkris som vi har haft. Det kan hon göra. har fått stora utgiftsökningar som vi annars inte skulle ha haft. Man kan också ställa sig frågan i vilken utsträckning och hennes regering bär ansvar för den flyktingkrisen. Vi från sida krävde mycket tydligt att man skulle dra i bromsen och genomföra en flyktingpaus tidigt , långt innan vi hade nått upp till det enorma asylmottagande som det sedan blev – 160 000 personer. Om det är stora utgifter till följd av migrationskrisen är det också någonting som bär ansvar för. Men det intressanta är, herr talman, att det inte bara är det ansvaret som gör att argumentation blir lite märklig. Det blir också lite märkligt när Alliansen, trots att man har exakt samma förutsättningar som regeringen, klarar av att nå överskottsmålet. Vad beror det på? Kan inte finansministern förklara det? Hur kommer det sig att Alliansen når överskott 2020 men att regeringen inte gör det? Jag kan berätta vad svaret är. Svaret är att är ansvarslös. Hon vill kunna sätta sprätt på en massa pengar, så att hon ska kunna sockra inför kommande val. Hon äventyrar framtid. 54 Finansminister (S): säger att vi fick igenom en skattehöjning och en bidragsökning i vårändringsbudgeten . Jag har här tagit fram en lista, som jag tänker visa, på det trettiotal reformer som vi genomförde i den vårändringsbudgeten – bara så att vi har en korrekt historieskrivning framför oss. Regeringen har fört och kommer att föra en ansvarsfull ekonomisk politik. Det har vi alltid gjort. har en tradition av att föra en oansvarig politik här och och att sedan säga: kommer det att bli mycket bättre. Det var det vi såg med alliansregering. Här och ska man sänka skatten, men det kommer att bli bättre . Det är precis samma taktik som nu har i opposition. Man kan titta på och på hur det är . Det finns knappt ett kommatecken i skillnad när det gäller vilken ekonomisk politik man vill föra. Det finns det faktiskt inte heller. Men man säger att kanske man ska spara lite mer. Däremot skedde det en stor omläggning av den ekonomiska politiken från sida när man förlorade valet, vilket gjorde att man lade fram ett stramare budgetförslag 2015 än man någonsin hade gjort när man satt i regeringsställning. Det tycker jag är bra. Man förde en mer ansvarsfull politik i opposition än man gjorde i regeringsställning. Av det drar jag en slutsats: gör sig bäst i opposition. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:667 om åtgärder för fler jobb 55 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder regeringen planerar att vidta för att verka för tillskapandet av fler arbetstillfällen framgent. Utsikterna för den svenska ekonomin är goda. Tillväxten är hög, arbetslösheten faller och det stora budgetunderskottet efter den förra regeringen har minskat kraftigt. Sysselsättningen i växer starkt, särskilt bland utrikes födda, och har den högsta sysselsättningsgraden i EU. sökte fler människor än asyl i . När andra EU-länder brast i solidaritet blev situation ohållbar. Regeringen agerade därför för att fler ska söka asyl i andra EU-länder. Trots att färre människor nu väntas komma till innebär befolkningstillväxten att sysselsättningsgraden, som påpekar, tillfälligt väntas minska något innan de nyanlända etablerat sig på arbetsmarknaden. Däremot är det felaktigt att sysselsättningsgraden skulle minska . För att möta utmaningarna på arbetsmarknaden satsar regeringen på att fler ska kunna ta de jobb som växer fram. Bland annat satsar regeringen på ett nytt kunskapslyft, en satsning som fullt ut omfattar över 50 000 utbildningsplatser. är det många av de människor som kommer till som redan har kompetens inom områden där det är brist på arbetskraft. För att ta till vara deras kompetens satsar regeringen på bättre fungerande validering av nyanländas kunskaper och snabbspår till arbetsmarknaden. Regeringen avser dessutom att reformera reglerna inom etableringsersättningen. För att också öka arbetsgivarnas efterfrågan på arbetskraft satsar regeringen på subventioner som gör det billigare att anställa. Dessutom har regeringen inlett nödvändiga satsningar på infrastruktur och den största bostadspolitiska satsningen . Det skapar jobb och gör att människor kan flytta och pendla dit jobben finns. Även satsningar på den gemensamma välfärden är en viktig del i regeringens jobbpolitik. Därför kommer regeringen att lägga fram förslag om att permanent investera för ökad kvalitet och fler anställda i välfärden. 56 (M): Det är inte framför allt politiken som påverkar sysselsättning och tillväxt, utan det är den globala konjunkturen. Vi har bokstavligt talat haft sju svåra år med en historisk finanskris som för den globala ekonomin har inneburit nästan lika mycket som depressionen gjorde på 30‑talet. Att vi nu har vänt den konjunkturen gör att vi kan börja se bättre tider framför oss. Det är någonting väldigt positivt. Det innebär att tillväxten ökar. Det innebär att fler människor kommer i arbete. Det innebär att vi får mer pengar att spendera på välfärden. Det här är alltså i grund och botten inte någonting som vi i politiken rår för. Det vi i politiken kan göra är att strukturellt förbättra ekonomins funktionssätt, alltså skapa en struktur i samhällsekonomin som gör att tillväxten och sysselsättningen blir högre när det väl blir högkonjunktur och att de blir mindre låga när det är lågkonjunktur. Att det nu går så bra för är inte tack vare att vi har en finansminister som heter . Hon har ju knappt påverkat svensk ekonomi i någon större mening förrän . Det som gör att det går bra för , att det råder en högre tillväxt och högre sysselsättning än i andra länder i en högkonjunktur och en lägre minskning i en lågkonjunktur, beror framför allt på att genomförde en ansvarsfull politik för offentliga finanser. Han genomförde tillsammans med Alliansen omfattande reformer som liberaliserade ekonomin. Inte minst fortsatte alliansregeringen på den inslagna linjen och lade därtill en arbetslinje som innebar att det lönade sig bättre för vanligt folk att arbeta och driva företag. Det är de reformerna som har lagt grunden för att det nu går bra för . reformer har än så länge inte haft någon påverkan på strukturen i ekonomin. Hon pratar här om bostadssubventioner. Det är mycket tydligt att bostadssubventionerna inte kommer att skapa fler jobb. Det går inte att hitta något forskningsstöd för att de kommer att öka byggandet. De infrastruktursatsningar hon hänvisar till beslutade alliansregeringen om. Annars får finansministern gärna berätta vilka nya stora infrastrukturprojekt som just den här regeringen har beslutat om som inte fanns med i Alliansens infrastrukturplan. De utbildningssatsningar som talar sig varm för kommer inte heller att få någon stor inverkan på strukturen i ekonomin. Det är bra att människor utbildar sig, men man ska inte ha någon större tilltro till arbetsmarknadspolitiska utbildningar. Om en arbetslös truckförare ska bli sjuksyrra kommer han inte att bli det genom att gå några kurser på Arbetsförmedlingen utan han måste gå en längre utbildning i det konventionella utbildningssystemet. Det som faktiskt gör, hennes stora bidrag till att förändra strukturen i ekonomin, är att hon förstör arv av stabila offentliga finanser och hon förstör Alliansens arv i fråga om arbetslinjen. Den stora bärande delen i politik är att höja bidragen och skatterna så att det blir mindre lönsamt att arbeta. 57 Finansminister (S): Det är intressant att lyssna på . Han är ett alldeles eget orakel. Han har stora kunskaper om att utbildning inte leder till jobb. tycks helt ha missat hur verkligheten ser ut i . När jag träffar arbetsgivare är det framför allt tre saker de tar upp. En är att de inte hittar rätt kompetens på arbetskraften. En annan är att de vill ha en mer fungerande infrastruktur, framför allt järnväg. En tredje är att om de hittar rätt arbetskraft är det svårt för dem att flytta till våra tillväxtregioner. På alla de tre områdena satsar regeringen stort för att underlätta för arbetsgivarna att rekrytera. Ett av de största problemen i svensk ekonomi är rekryteringsgapet med fler lediga jobb än någonsin som det finns arbetslösa. Rekryteringsgapet kan lösas på bara ett sätt, nämligen genom utbildning. Men , oraklet himself, oklart varifrån det kommer, är inte bara övertygad utan han vet att våra utbildningsinsatser inte kommer att ha någon effekt. Vi satsar inte bara på arbetsmarknadsutbildningar. Vi satsar stort på reguljär utbildning, komvux, yrkesvux, folkhögskolorna, yrkeshögskolorna – som är mycket efterfrågade av näringslivet – och vi satsar stort på den högre utbildningen. Vi har ett mycket omfattande utbildningspaket. Det finns 50 000 fler utbildningsplatser brett över fältet för att sluta rekryteringsgapet. Men detta viftar undan och menar att de inte kommer att ge jobb. Berätta på vilka grunder du gör det uttalandet. 58 (M): Ja, , det ska jag gladeligen berätta. Så här blir oftast debatten när man diskuterar med . Alliansen kritiserar många av de arbetsmarknadspolitiska program som regeringen företar sig. Det finns mycket tydligt forskningsstöd för att de inte fungerar. Då kommer och kritiserar för att vi inte tror att utbildning är bra. Jag ska säga följande , herr talman. Att utbilda sig leder till att man får jobb. Att utbilda sig leder till att man får jobb. Att utbilda sig leder till att man får jobb. Jag är helt överens med om att det behövs ett fungerande utbildningsväsen, att det behövs fler människor som klarar gymnasieskolan och med behörighet och som går vidare till högre studier. Jag är helt överens med om att satsa mer särskilt på yrkesutbildningar. Här är också budget i linje med Socialdemokraternas budget. Det vi däremot kritiserar är er arbetsmarknadspolitik, ert utbildningskontrakt, era arbetsmarknadspolitiska kurser. Ni föreställer er att problemet med rekryteringsgapet ska lösas, som vi är helt överens om finns, genom att de arbetslösa går några korta kurser på Arbetsförmedlingen. Så fungerar inte verkligheten. Ett underskott på sjuksyrror eller lärare löses inte med några kurser på Arbetsförmedlingen. Om en person som saknar adekvat akademisk studiebakgrund ska bli sjuksyrra eller lärare måste denne gå till högskolan, inte något arbetsmarknadspolitiskt program som har slösat bort tiotals miljarder på sedan hon blev finansminister. får gärna passa på i sitt andra inlägg att gå upp i talarstolen och berätta vilka stora infrastruktursatsningar som hennes regering har startat som inte fanns med i Alliansens infrastrukturplan och som vi hade budgeterat för. Det vore intressant. Några sådana finns inte. När hon berättar om hur hon satsar på infrastruktur är det alltså Alliansens infrastrukturpolitik som hon har ärvt rakt av och inte ändrat nämnvärt. Vad finansministern däremot gör, och som är så skadligt för framtid, är att å ena sidan rasera arv av att ta ansvar för offentliga finanser och å andra sidan rasera Alliansens arbetslinje. I den bärande delen av ekonomin höjer hon skatterna på jobb och företagande och använder pengarna till att höja bidragen för dem som inte arbetar. Hon gör det på ett sådant sätt att det knappt längre lönar sig att arbeta. När människor väl har fastnat i utanförskap lönar det sig inte att ta sig tillbaka in på arbetsmarknaden och på nytt komma in i innanförskap och bidra genom arbete. Det är en cynisk politik från Socialdemokraternas sida. Det är en politik som innebär att är på väg tillbaka till ett utanförskap för över 1 miljon människor. Samhället bekostar uppehället för över 1 miljon människor. Det är en direkt effekt av regeringens jobbfientliga politik. Det är något som på allvar kommer att hota framtid. 59 Finansminister (S): Det var intressant att höra säga att ökningen i antalet personer i utanförskap är en direkt effekt av regeringens politik. Andelen i utanförskap ökar inte som tabellen, som vi väl känner vid det här laget, i vårpropositionen visar. Den andelen ligger . Då har därmed också erkänt att han tycker att det är bra att regeringens politik inte leder till ett ökat utanförskap. Vi tackar för det, ! Vi talade om utbildning. Inte heller jag tror att man genom att gå några kurser på Arbetsförmedlingen blir sjuksyster. Däremot kan man genom att gå en kurs på Arbetsförmedlingen bli truckförare och lastbilschaufför. Det finns en rad yrkesarbeten där det råder brist och där en kurs på Arbetsförmedlingen kan ge arbetslösa precis den kunskap som efterfrågas av arbetsgivaren. Det finns kurser och arbetsmarknadsutbildningar som fungerar. säger att det är viktigt att ungdomar går i gymnasiet. är han emot utbildningskontrakt, trots att utbildningskontraktet har just det syftet – att hjälpa ungdomar att klara sig igenom gymnasiet. Genom en kombination av arbete och utbildning ska man stötta ungdomar att avsluta den viktiga gymnasieutbildningen, eftersom vi vet att det är mycket svårt för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden om de inte har den. Berätta för mig, – varför är ni så emot utbildningskontraktet när det just har syftet att ungdomar ska få möjlighet att komma igenom gymnasiet? Vad gäller infrastrukturen kommer regeringen med en infrastrukturproposition i samband med att öppnar . Vi lägger naturligtvis fram infrastrukturpropositionen , som brukligt är. Däremot har vi även innan propositionen kommer valt att öka resurserna till järnvägsunderhåll. Vi har alltså gjort en omfattande satsning på järnvägsunderhåll, och det är oerhört viktigt givet det tillstånd den svenska järnvägen var i när vi klev in på . Regeringen driver en sammanhållen och genomtänkt jobbagenda som handlar om att satsa på att arbetsgivare ska hitta den arbetskraft de behöver och efterfrågar. Den handlar om att genomföra viktiga investeringar i bostäder och infrastruktur och i innovationer och forskning, och den handlar om att föra en mer aktiv näringspolitik. Allt detta har regeringen gjort sedan den tog över regeringsmakten. 60 (M): I första inlägg i den här debatten talade hon om att regeringen satsar på infrastruktur och att det kommer att skapa en massa jobb. När jag nu ställer frågan vad det är för stora infrastruktursatsningar man har gjort – satsningar som inte redan gjorts av Alliansen – säger i talarstolen att man har höjt järnvägsunderhållet lite. Det är jättebra att ni höjer järnvägsunderhållet, , men det är inte en stor infrastruktursatsning! Det är dock skönt att vi nu mycket tydligt kan se att det är i huvudsak tomma ord vi får höra från finansministern när hon berättar vad hon har för jobbpolitik. Varför tycker jag inte om utbildningskontraktet? Den som kanske bäst kan svara på frågan varför det inte är en bra idé är faktiskt partikollega . Han införde ju utbildningskontraktet – eller ja, innan man kallade det utbildningskontrakt kallade man det 90-dagarsgarantin. Det var någonting införde , då i form av en 100-dagarsgaranti. Han införde den, och avvecklade han den. Varför gjorde han det? Jo, han motiverade det enkelt: Den funkade inte. Den gav inget resultat, och den kostade en massa pengar. har satsat tiotals miljarder på ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program. Det är pengar som hade kunnat gå till välfärden. Det är pengar som hade kunnat gå till ett bättre fungerande näringsliv som hade gjort det lönsammare att arbeta och driva företag. står inför en jätteutmaning att få alla de människor som har kommit till som asylsökande in i arbete. När det gäller detta har och regeringen inget svar. Det enda man erbjuder är bidrag, bidrag och bidrag, och det hotar framtid. 61 Finansminister (S): Jag frågade varför han var emot utbildningskontraktet, och han berättade varför han är emot 90-dagarsgarantin. Det är ju inte svar på frågan. Vet inte skillnad på 90-dagarsgarantin och utbildningskontraktet? Det var en retorisk fråga. Utbildningskontraktet och 90-dagarsgarantin är inte samma sak. 90‑dagarsgarantin är något helt nytt som vi aldrig har testat i ; den är tagen från en dansk modell. Det handlar om att stötta ungdomar som har hoppat av gymnasiet så att de ska få en väg tillbaka och bli motiverade att avsluta sin gymnasieutbildning, som de får möjlighet till arbete. Tanken är att man ska ha både morot och piska i programmet. Det gör att ungdomarna får arbetslivserfarenhet och kan gå klart sin gymnasieutbildning. I de kommuner där detta har testats tidigare, som , har man fantastiskt goda exempel. Det är skillnad på socialdemokrater och moderater. Vi socialdemokrater vill inte att ungdomar ska gå arbetslösa månad ut och månad in. Vi vill inte att ungdomar ska börja sitt vuxna liv i arbetslöshet och sitta i tv-soffan och framför dataspelen. Därför vill vi föra en aktiv politik för att stötta och hjälpa ungdomar att ta de viktiga första stegen in på arbetsmarknaden. Men vi såg av moderatledd regering och allianspolitik, där man lämnade ungdomarna vind för våg. Vi hade så hög ungdomsarbetslöshet i delar av landet att vi fick EU-bidrag! Så hög var ungdomsarbetslösheten i . är oerhört kritiska till att vi vill ta tag i detta och se till att ungdomarna får börja sitt vuxna liv på ett bra och värdigt sätt. är emot detta. Jag är tyvärr inte förvånad. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 17 Svar på interpellation 2015/16:680 om införandet av bonus–malus-system 62 Finansminister (S): har frågat klimat- och miljöministern dels om ministern håller fast vid sitt besked om att ett nytt bonus–malus-system ska vara infört , dels – om så inte är fallet – om ministern kan ge besked om huruvida regeringen kommer att förlänga dagens system med supermiljöbilspremie till att gälla till dess att det nya systemet införs, dels hur ministern ser på det faktum att utsläppsminskningstakten har bromsat in sedan hon blev ansvarig minister samt dels vad ministern avser att ta för nya initiativ för att minska transportsektorns utsläpp. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Utgångspunkten har varit att bonus–malus-systemet ska träda i kraft möjligt. Betänkandet av bonus–malus-utredningen överlämnades till regeringen . I betänkandet föreslås att systemet ska träda i kraft . Regeringen har skickat ut betänkandet på remiss och därefter kommer detta att beredas på sedvanligt sätt. Regeringen avser att införa ett bonus–malus-system . Fram tills ett nytt bonus–malus-system är på plats är det viktigt med en supermiljöbilspremie. Det är viktigt att alla aktörer har god förutsägbarhet inför anskaffandet av nya miljöfordon. Vad avser synen på utsläppsminskningstakten och initiativ för att minska transportsektorns utsläpp har regeringen varit tydlig med att en fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga och att minskade utsläpp från transportsektorn är centralt för att ska nå sina långsiktiga klimatmål. Att regeringen gör mycket inom området märks inte bara genom den fortsatta beredningen av ett nytt bonus–malus-system utan också på andra sätt, till exempel genom de beslutade höjningarna av energiskatten på drivmedel. 63 (M): Jag tackar för svaret från ministern. har, som är vida känt, väldigt högt ställda klimatambitioner. är ett av de länder som har absolut högst mål inom klimatpolitiken. Det har gällt oavsett regering i , men klimatarbetet tog extra mycket fart under Alliansens i regeringsställning. Helt avgörande för att vi ska klara av att nå våra högt ställda klimatmål är att vi får fart på omställningen av fordonsflottan. Av totala utsläpp står transportsektorn för omkring en tredjedel av de samlade utsläppen. Och av bara de utsläpp som ligger utanför den handlande sektorn, alltså utanför EU:s system för utsläppshandel, står transportsektorn för Det säger sig självt, fru talman, att transportsektorn måste vara en självklar viktig prioritering för varje regering som har höga ambitioner på klimatområdet. Tyvärr, fru talman, kan vi konstatera att utvecklingen just nu är bekymmersam. De svenska utsläppen sjunker inte alls i samma takt som . sjönk de svenska klimatutsläppen med . Det beror i stor utsträckning på det faktum att omställningen i transportsektorn har saktat in, att vi fick en något lägre andel miljöbilar och att utsläppen från den sektorn helt enkelt inte har minskat i samma utsträckning som . När Alliansen tillträdde 2006 ärvde vi en av absolut äldsta fordonsflottor. Näst efter hade vi den äldsta fordonsflottan. Det var en flotta med väldigt bränsleslukande bilar och höga utsläpp. Men tack vare en målmedveten politik, utifrån Alliansens vision om en fossiloberoende fordonsflotta, tog omställningen fart. Vi fick först en miljöbilsboom och därefter också en supermiljöbilsboom. Det gläder mig att nuvarande regering har valt att i stor utsträckning fortsätta med Alliansens politik. Supermiljöbilspremien är kvar. Men tyvärr valde regeringen att göra det dyrare att köpa en laddhybrid från och med årsskiftet. Det har alltså blivit dyrare att göra ett klimatsmart val i bilhallen, och det är beklagligt. Men svaret från regeringens sida har alltid varit: ska vi ersätta supermiljöbilspremien med ett nytt bonus–malus-system. Beskedet har varit att det systemet ska träda i kraft . har ett utredningsförslag äntligen kommit. Detta är jag i stora delar, fru talman, väldigt kritisk till; det behöver arbetas om. Jag konstaterar också att förslaget föreslås träda i kraft först . Därför var min fråga till ministern: nuvarande supermiljöbilspremie, dagens system, att förlängas i väntan på att bonus-malus-systemet införs? Ministern sa i sitt svar att det är viktigt att branschen får besked och att det finns en supermiljöbilspremie i väntan på det nya systemet. Men är det dagens regler som kommer att gälla eller kommer de att förändras? Är det regeringens ambition att hasta igenom det förslag som ligger på bordet, eller har man ambitionen att försöka lägga fram ett förslag som mer premierar de miljö- och klimatbästa bilarna? Liggande förslag riskerar tyvärr att helt ensidigt premiera rena elbilar eller laddbilar. Vi behöver även se på biodrivmedlens stora klimatnytta. 64 Finansminister (S): Jag delar helt bild att vi behöver få en renare fordonsflotta än vad vi har i . Det handlar om personbilar, det handlar om bussar och det handlar också om lastbilar. Därför är det viktigt att man för en aktiv politik. Och det handlar om att jobba med flera olika styrinstrument. Det är viktigt att jobba med morot, men det är också viktigt att jobba med piska. Här har regeringen en politik som stimulerar inköp av bra och energisnåla fordon, som inte släpper ut lika mycket koldioxid, men vi har även jobbat med instrumentet att höja skatten för att på så sätt också driva fram fler klimatsmarta alternativ. Något som är viktigt är naturligtvis att vi fortsätter att arbeta, och här arbetar vi vidare med det bonus–malus-system som finns. har utredningen precis kommit och har skickats på remiss. Därefter kommer regeringen att ta ställning till på vilket sätt vi kommer att gå vidare med förslagen. Vi jobbar också med en elbusspremie, som fanns i förra höstens budget. Det är viktigt att stimulera till mer användande av elbussar. Men vi jobbar också på en vägslitageavgift, där tanken är att få bättre kontroll över lastbilstrafiken i landet och att få mer gods att kunna flytta från lastbil till båt eller järnväg. Vad gäller supermiljöbilspremien kommer vi med ett slutgiltigt besked i samband med höstens budget. Men vi är tydliga med att det behövs en premie innan bonus-malus-systemet är på plats. 65 (M): Tack, ministern, för det kompletterande svaret! Jag konstaterar att det är resultat som spelar roll, och under Alliansens levererades just resultat.