prot · H309110 · 2016-05-24 00:00:00 — Jag är glad över att ni börjar intressera er för denna viktiga fråga. Det är positivt, för detta är något vi måste jobba med. Det är viktigt att vi ökar livsmedelsproduktionen, inte minst för svensk landsbygd. Oavsett var i världen livsmedel produceras så produceras de på en landsbygd. Jag vill att livsmedel ska produceras på den svenska landsbygden. Självförsörjningsgraden i fredstid har också betydelse för vår försörjningsförmåga i orostid. Men det är en komplex fråga som inte bara handlar om hur mycket livsmedel vi kan producera själva utan om många andra saker, såsom stabil infrastruktur och så vidare, som vi har räknat upp här. Vi ska heller inte glömma bort att det är viktigt med gränsöverskridande samarbete. säkerhet byggs mycket med solidaritet tillsammans med andra länder. – vår regering – kommer att fortsätta att arbeta för att säkerställa samhällsviktiga funktioner och värna civilbefolkningen. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:625 om artskyddsförordningen 57 Statsrådet (S): har ställt frågan till mig om artskyddsförordningen och dess nuvarande tillämpning rimmar med visionen för regeringens skogsprogram, som är: ”Skogen – det gröna guldet – ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi”. ställer den här frågan mot bakgrund av att en planerad skogsavverkning i ett ca stort område i Ölme i stoppades när och sedermera också mark- och miljödomstolen nekade markägaren dispens från fridlysningsbestämmelserna i artskyddsförordningen. Området innehöll svampen bombmurkla, som är fridlyst i hela . Jag vill inleda med att säga att för regeringen är det av stor vikt att skogsbruk bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt som inkluderar god produktion som skogslandskapets arter bevaras i livskraftiga bestånd inom sina naturliga utbredningsområden. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas och att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Vad gäller fallet med bombmurkla i är det ett pågående ärende som fått prövningstillstånd i Mark- och . Utfallet av denna dom kan bli en vägledning för den fortsatta tillämpningen av artskyddsförordningen. Jag är förhindrad att kommentera tillämpningen av artskyddsförordningen i detta enskilda fall. I propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster aviserade regeringen att en särskild utredare bör få i uppdrag att se över artskyddslagstiftningen. Frågan om tillsättande av utredare bereds inom . Det pågår ett samarbete inom och med syftet att klara ut gränsdragningen av ansvarsområden mellan länsstyrelserna och vad gäller hantering av artskyddsärenden. Regeringens skogspolitik bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar. Likaväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktig i omställningen till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Jag hoppas att det pågående arbetet med att utveckla ett nationellt skogsprogram genom dialog mellan skogens olika intressenter ska leda till att de jämställda målen utvecklas på ett positivt sätt. Det nationella skogsprogrammet byggs upp av en dialog som omfattar ekologiska, sociala och ekonomiska värden och bidrar till utvecklingen av ett hållbart samhälle. 58 (SD): Tack för svaret, landsbygdsministern! Som jag nämnde i interpellationen har följande händelser utspelat sig. En planerad avverkning i Ölme i stoppades när sa nej med hänsyn till att den rödlistade svampen bombmurkla finns i området. Skogsägaren, som menar att beslutet skulle få stora ekonomiska konsekvenser, överklagade beslutet, men det blev ett nej även hos mark- och miljödomstolen. Enligt artskyddsförordningen får dispens ges endast om det inte finns någon annan lämplig lösning. ligger som sagt ärendet för avgörande i Mark- och . Det kan vara en sak i sig, men det som är mest anmärkningsvärt i detta – jag kallar det för en soppa, för det är det faktiskt – är att i sitt yttrande i det aktuella fallet skriver följande: Det bör möjligen krävas att markägaren närmare redovisar varför han vill avverka skogen och vad han ska göra med de medel som flyter in från avverkningen. Frågan uppstår också hur skriande detta ekonomiska behov är och om han kan täcka behovet på något annat lämpligt sätt. Kan han avverka skog inom något annat område? Kan han sälja en del av sin fastighet? Har han andra tillgångar han kan sälja för att täcka sitt behov? Är det möjligt för honom att ta ett lån i stället för att avverka skogen? Man kan konstatera att detta är en riktig soppa. På är de kanske lite mer nyktra i sitt yttrande. De konstaterar att artskyddsreglerna väger tyngst samt att den aktuella avverkningen innebär en risk för påverkan på bombmurklans bevarandestatus. Åtgärderna är därför inte förenliga med fridlysningsbestämmelserna i artskyddsförordningen. tar heller inte ställning till om markägaren har rätt till ersättning då skogen inte kan avverkas. När man lyssnar på landsbygdsministerns svar kan man fråga sig ifall statsrådet anser att artskyddsförordningen och dess tillämpning verkligen kan rimma med visionen för regeringens skogsprogram, som är just ”Skogen – det gröna guldet” – en vision som ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Hur kan den visionen ens vara möjlig med tanke på de markanta positionsförskjutningar vi nu ser inom myndigheternas syn på och hantering av skogsbruket? Jag är oroad, landsbygdsbefolkningen är oroad, skogsägarna är oroade och skogsindustrin är oroad. Är statsrådet oroad? Kammaren beslutade på förslag av tjänstgörande ålderspresidenten att ajournera förhandlingarna till . § 8 (forts.) Svar på interpellation 2015/16:625 om artskyddsförordningen 59 Statsrådet (S): Låt mig få konstatera att artskyddsförordningen och dess nuvarande tillämpning är en komplex fråga som regeringen följer med största intresse. Men det är fler saker än fallet med bombmurklan, som interpellanten tar upp, som påverkar tillämpningen av skyddsförordningen. Det har även myndigheterna konstaterat, att det finns brister i handläggning och rutiner som kan påverka hur hanteringen sker och om det blir en rättssäker tillämpning. Mot bakgrund av det har också och tillsammans initierat ett projekt för att ta fram gemensamma riktlinjer som ska användas i det dagliga arbetet med att handlägga avverkningsanmälningar. Innan myndigheterna fattar sina beslut och innan har prövat detta fall ska jag inte kommentera och har inga möjligheter att kommentera hur artskyddsförordningen stämmer med skogsprogrammets vision. När det gäller områdesskydd finns det möjligheter att få ersättning till följd av rådighetsinskränkningar inom naturreservat och biotopskyddsområden, vattenskyddsområden. Men så är inte fallet vid rådighetsinskränkningar med stöd av artskyddsförordningen. Där finns en skillnad. I utredningen vid rådighetsinskränkningar, SOU 2013:59, gjordes en djupgående analys av när och i vilka fall ersättning vid rådighetsinskränkning ska lämnas. Där påtalar utredaren att rådighetsinskränkningar som sker med stöd av artskyddsförordningen var ett område som särskilt var i behov av översyn. Det är mot bakgrund av det som regeringen bereder frågan om att tillsätta en utredare för att se över de här delarna. 60 (SD): Det är ganska intressant när man skriver interpellationer. Jag fick sätta mig in lite kring bombmurklan. Man kan konstatera att bombmurklan verkligen är en överbeskyddad art. Det är en av de fem svampar som är nationellt fridlysta i enligt artskyddsförordningen. Det innebär att det är förbjudet att plocka, gräva upp eller på annat sätt ta bort eller skada exemplar av svampen. Bombmurklan hör hemma i relativt torra områden av granskogsmark med mosstäcke där de får näring genom att bryta ned granbarr. Just i Ölme, det område som är aktuellt i interpellationen, är förekomsten inte klarlagd, eftersom den varierar mycket mellan olika år. Status för bombmurklan är ”sårbar” inom ramen för artdatabanken. Den kallas hotad, men av lägsta klassen. När den nu kommer i blickfånget kan man fundera på om den används som ett verktyg för att stoppa avverkningar. Ja, man kan nästan fundera på det. Dör den verkligen ut efter en avverkning? Mycket tyder på att så inte är fallet. Det kan diskuteras huruvida det kanske vore bättre att söka metoder för att skapa miljöer i stället för att förbjuda skogsbruk. Det är också värt att notera att den här svampen i räknas som missgynnad, alltså inte rödlistad, medan man i har valt att klassa den som ”sårbar”, alltså på rödlistan, trots att vi har goda förekomster och redan har vidtagit stora åtgärder för att den ska finnas kvar i landet. Det kan också konstateras att minskningen av platserna för växterna och fragmenteringen har upphört och att svampen har spridit sig till närliggande skogsbestånd. Det kan mycket väl vara så att bombmurklan är den minst hotade så kallade hotade arten i . Med EU-inträdet 1995 fick vi ett art- och habitatdirektiv samt fågeldirektivet. När direktivet fastställdes var vi inte medlemmar, utan vi fick snällt godta innehållet. När gällande direktivet presenterades 2009 tog det hela fart. I direktivet upptas över 1 000 arter, varav ca 150 namngivna arter som finns i , till exempel björn, djärv och lo, några sällsynta insektsarter, musslor, samtliga fladdermusarter, flertalet svampar med mera. Dessutom innefattar direktivet alla vilda fåglar i . Artskyddsförordningen innebär att skogsbruk i praktiken skulle vara förbjudet, om man följde den strikt. Det innehåller nämligen förbud mot att störa fåglar eller skada deras häckningsplatser oavsett var de befinner sig. Implementeringen av direktivet i svensk lagstiftning främst genom artskyddsförordningen går – särskilt vad gäller fåglarna – betydligt längre än vad direktivet säger. Sedan kan man fråga sig hur ett art- och habitatsdirektiv har implementerats i . Vi har i integrerat av direktiven, som andra länder, med betydligt längre medlemskap, kanske har uppnått 30–. Landsbygdsministern nämner att det är en komplex fråga. Jag förstår det. Det är många parametrar som man måste ta hänsyn till. Men han nämner också i sitt svar att han avser att ge en särskild utredare i uppdrag att se över artskyddslagstiftningen. Det är givetvis glädjande. Men hur ser planen ut för arbetet, ministern, och när beräknas regeringen komma med ett förslag kring översynen av artskyddsförordningen? 61 Statsrådet (S): Jag är inte beredd att lämna någon tidsplan, men detta är ett viktigt arbete som måste komma igång. Som jag sa i mitt förra inlägg har myndigheter problem med tillämpningen. Svenskt skogsbruk är oerhört viktigt, att vi kan ha ett skogsbruk. Våra nettoexportintäkter är 120 miljarder. Svenskt skogsbruk sysselsätter direkt 60 000 personer och 200 000 i kringtjänster. Skogen har varit en viktig välfärdsbyggare i . Vi har förvaltat våra skogar på ett mycket bra sätt. Det har varit frihet under ansvar. Tillväxten i svenska skogar är större än vad vi tar ur dem. Fäller vi ett träd planterar vi minst två nya. Det är ett uttryck för att det är hållbart skogsbruk, vilket jag hävdar att vi har. har vi de jämställda målen produktion och miljö, som vi måste ta hänsyn till och balansera. Det är ett ansvar som jag tycker att vi har tagit på ett bra sätt och ska fortsätta att ta i vårt land. Det nationella skogsprogrammet, som regeringen har initierat, har att göra med just den potential som finns inom svensk skog, som vi inte har nyttjat fullt ut. Närapå av landyta är beklädd med skog. Det finns mycket nya produkter som vi kan nyttja från skogen, och är en skog som brukas bra för klimatet, för en brukad skog tar upp koldioxid. Det finns många olika delar i detta. Jag vill inte kommentera de arbetsgrupper som jobbar med det nationella skogsprogrammet. Det är fyra arbetsgrupper med expertis från branschen, intresseorganisationer, akademin och myndigheter som jobbar med detta. Vi har en programrådsgrupp med 20 personer som testar kvaliteten i de här jobben. De ska lämna en slutrapport kring visionen med det gröna guldet. Den kan jag inte kommentera innan den läggs fram. Det är viktigt att vi i den här debatten inte ställer ett gott artskydd mot ekonomiska intressen eller rekreationsvärden mot miljömässiga värden utan i stället försöker hitta en bra dialog för att kunna ta hänsyn till alla de värden som skogen reproducerar. 62 (SD): Jag tackar ministern för svaret. Vi kan konstatera att har ett relativt väl fungerande system, där stora arealer avsätts av skogsägarna själva. Det är ett system som vi i fortsatt vill värna och utveckla i harmoni med skogsägarnas intressen. Utgångspunkten bör alltid vara att man ska ta till vara på skogens värde. Precis som ministern nämner handlar detta inte bara om skogen som en råvarubas utan även som en biologisk tillgång. Det kan alltså finnas vissa skäl att freda vissa områden från avverkning och balansera miljömål med produktionsmål. Detta synsätt har betydelse inte minst för landsbygden men även generellt för både turismen och skogsindustrin just när det gäller arbetstillfällen. Skogen ger också möjlighet till en aktiv fritid för landsbygdens befolkning. Denna del vill vi sverigedemokrater ta till vara. Vi kan känna en oro när det gäller frågor som artskyddsförordningen och den tolkning som jag nämner interpellationen, när man känner att vågskålen tippar över från produktion till miljö och när det blir en större tyngd på miljöfrågan. Hänger produktionsfrågorna med? Det är bra att ministern ändå nämner dessa delar. För att vi ska bidra till den gröna bioekonomin måste vi ha en produktiv skog. Jag tror att vi i detta fall måste jobba med en skogspolitik som faktiskt bygger mer på frivillighet och information än på detaljstyrande lagar och regleringar. Jag hoppas att regeringen avser att följa denna linje och fortsätta med den svenska skogsmodellen. Därmed vill jag tacka för debatten. 63 Statsrådet (S): Den svenska skogen var viktig i går, den är viktig och den kommer att vara mycket viktig . Den svenska skogen berör oss alla på ett eller annat sätt. Vi kan vistas i den för rekreation, för bärplockning, för jakt och för fiske. Vi kan också bruka den och få våra inkomster från den för att vi jobbar med skogen, kanske i en industri. Skogen är ett grönt guld och en viktig del i framtid och svenskt välståndsbyggande. Det har den varit historiskt och kommer att vara det om vi hanterar den på rätt sätt. När jag åker från långt i norr till i ser jag timmerbilarna som åker fram och tillbaka. Då brukar jag tänka att genom den svenska skogen produceras massor med välfärdstjänster, som sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg. Detta ska vi vara rädda om. Men måste vi också ta hänsyn till de miljömässiga målen för att detta ska vara långsiktigt hållbart. var en biobaserad ekonomi. Sedan blev en oljebaserad ekonomi. ska vi in i en ny och modern biobaserad ekonomi. Om vi ska lyckas med det är skogen avgörande. Om vi gör rätt kan vi, med den skog som vi har i , bli det första landet i världen som fasar ut det fossila bränslet. Låt mig sammanfatta: När det gäller det specifika fallet kan jag som statsråd inte uttala mig, och jag ska inte göra det. När det gäller de arbetsgrupper som jobbar med denna vision kommer de med en slutrapport. Jag hoppas att få presentera den för . Sedan kommer vi att tillsätta en utredare utifrån direktiven. Jag tackar för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:640 om skyddsjakt på skarv 64 Statsrådet (S): har frågat klimat- och miljöministern om hon tänker ta några initiativ med anledning av att har inhiberat delar av ett beslut av i län om skyddsjakt på skarv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Den kraftiga ökningen av det häckande beståndet av skarv i landet som helhet har avstannat, och beståndet har minskat något . Jag är medveten om att mängden skarv lokalt kan uppfattas som problematisk. Fisket påverkas negativt eftersom skarv kan ta fångad fisk och skada fiskeredskap. Skarv kan även ha en påverkan på fiskodlingar. Det finns också indikationer på att skarv lokalt kan ha en negativ effekt på fiskbestånd. Naturen i anslutning till häckningsplatser för skarv förändras, vilket kan uppfattas negativt. Jag tackar för frågan men vill framhålla att jag som statsråd är förhindrad att ha synpunkter på hur en myndighet hanterar enskilda ärenden. 65 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Bakgrunden till den interpellation som jag ställde till miljöminister – som har överlämnats till , vilket jag har full respekt för – var att förekomsten och ökningstakten av skarv i sydöstra är utomordentligt omfattande. Detta får ett mycket negativt avtryck på friluftsliv, fiske och natur. Skarven är alltså utomordentligt vanligt förekommande. Mot bakgrund av detta har det utvecklats ett mycket förtroendefullt samarbete mellan länsstyrelser som har meddelat skyddsjakt för jakträttsinnehavare i denna del av landet. Syftet har varit att hitta en balans mellan flera intressen. Skarven ska kunna finnas som en av många djurarter, fisket ska kunna bestå och reproduktion av fisk ska bestå. Det är ett förtroendefullt samarbete som har tagit det legala uttrycket i att medge skyddsjakt på upp till 3 000 individer . Motiven och drivkraften har varit gemensam. Så sent som meddelades på nytt en förlängd skyddsjakt på samma premisser. Därför var förvåningen utomordentligt stor i bygden när , efter ett överklagande, beslutade om inhibition av ett beslut som hade getts av . Vårt land ser ut på många olika sätt. består till stora delar av en förhållandevis grund moränskärgård med många och små trädbevuxna öar. Det lokala fisket som bedrivs är till stor del beroende av dessa områden och de fiskbestånd som finns där. Dessa grunda vikar är mycket viktiga reproduktionsområden, och det bedrivs ett omfattande samhällsarbete av kommuner, friluftsorganisationer och andra för att hjälpa till med reproduktionen av framför allt gädda och abborre. Men dessa grunda vikar är också utomordentligt enkla jaktområden, eller fiskeområden, för skarv. Därav uppkommer intressekonflikten. Det har utvecklats en metod och en samsyn kring ett legalt förhållningssätt mellan fiskeorganisationer, fiskare, fiskeriföretag, friluftsmänniskor, kommuner och länsstyrelser, det vill säga staten, i att hitta en balans mellan jakt och skyddsjakt, och förekomst av fisk och reproduktion av ny fisk. Detta reproduktionsarbete med fiskeförbud under känsliga tider har bedrivits med en sådan framgång att man talar om gäddfabriker längs . Då blir det mycket svårt att förstå myndighetshanteringen när den tar sig sådana uttryck. Mot bakgrund av det och med vetskap om att ett statsråd inte får ha synpunkter på myndighetsutövandet formulerade jag frågan: Tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts i interpellationen – utredning, samtal, uppföljning och till och med ett besök? Initiativmöjligheten är regeringens verktyg. 66 Statsrådet (S): Hur skarven ska förvaltas är givetvis en viktig fråga, och den har många olika delar. Det handlar om fiske, vattenbruk och hur skarven påverkar naturmiljön där den finns, och det handlar om biologisk mångfald. Jag är fullt medveten om att skarven kan uppfattas som ett problem. talar också om hur det har sett ut historiskt, med ett framgångsrikt samarbete kring hur frågorna hanterats. Jag tror säkert att det har varit så och att det kan vara så också framgent. Men när återigen tar upp till det enskilda fallet måste jag vara väldigt tydlig: I egenskap av statsråd är jag förhindrad att ha synpunkter på hur en myndighet hanterar enskilda ärenden, och jag kan inte gå in i dessa frågor . 67 (C): Jag tackar statsrådet för inlägget, men inte är statsrådet och regeringen förhindrade att ta initiativ med anledning av en samhällsutveckling. Det som oroar mig och många andra med engagemang i frågan är att en väl fungerande ordning överprövas. Det är en ordning som är etablerad i samråd mellan staten, företrädare för i ett län, intresseorganisationer och yrkesutövare – i det här fallet skulle vi kunna tala om kulturbärare, fru ålderspresident, i form av det kustnära fisket – och där man har ett förvaltande förhållningssätt. Man utövar skyddsjakt, det vill säga respekterar förekomsten av skarv men försöker utöva det näringsfång man har hållit på med i generationer. När allt detta överprövas i ett beslut, i det här fallet fattat av , vet vi att ett statsråd eller en regering inte kan gå in. Men nog borde det kunna föranleda att statsrådet eller regeringen tar någon form av initiativ? Låt oss göra jämförelsen att motsvarande situation hade uppstått i frågan om jakten på älg. Där har vi också en ordning med förvaltande jakt och ett licenssystem med tilldelning av möjliga individer att bedriva jakt på. Det är ordning och reda, och man skyddar viltet under känsliga perioder. Nog skulle regeringen känna sig föranledd att ta initiativ om man märkte att intressen kom i obalans? var det en debatt om skogen – det gröna guldet – och dess enorma värde för välståndet i vårt land. Motsvarande finns ju inte i kustfisket; det har ett lägre ekonomiskt värde. Men det är likväl, tror jag, statsrådets och min gemensamma ambition att respekten för och tilltron till legala ordningar och system aldrig får misstros. Därför frågar jag på nytt vilka initiativ landsbygdsminister kommer att ta med anledning av att det just nu upplevs och uttrycks en utomordentlig förvåning längs den grunda moränkusten – mot – över en inhibition av en ordning som har fungerat utomordentligt väl under en lång följd av år. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:573 om signalpolitik inom LSS 68 Statsrådet (S): har frågat mig om jag kommer att utreda kostnadsutvecklingen inom personlig assistans och, om så är fallet, varför regeringen föregriper utredningen. Fölster har vidare frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för småföretagare som är anordnare av personlig assistans, om jag är medveten om den oro som finns i brukarrörelsen och bland anordnare till följd av regeringens signalpolitik samt vilken tidsplan jag anser är möjlig för eventuella reformer inom personlig assistans. Direktiven är enligt uppgift ännu inte klara. Jag har tagit initiativ till att det ska genomföras en översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. Det pågår ett intensivt beredningsarbete av direktiv till en sådan utredning inom . Så snart detta arbete är avslutat kommer direktiven för utredningen att beslutas. Som jag framfört i ett frågesvar till (2015/16:1130) är ett viktigt skäl till översynen att det brister i rättssäkerhet, likvärdighet och kvaliteten i insatserna enligt LSS. har också kostnaderna för assistansersättningen nästan fördubblats, som antalet personer som får assistansersättning inte alls ökat i samma utsträckning. Det är nödvändigt att få bättre kunskap om denna kostnadsutveckling och skapa ett långsiktigt hållbart ekonomiskt ersättningssystem. Assistansersättningen och dess kostnadsutveckling har alltsedan tillkomsten av reformen varit föremål för utredningar och granskningar utan att mer stabila lösningar på de problem som uppmärksammats blivit lösta. Det gäller även som satt i regeringen. Jag kan därför konstatera att assistansersättningen trots ett flertal utredningar, bland annat en parlamentarisk sådan, inte nått målet om ett långsiktigt hållbart ekonomiskt ersättningssystem. har i regleringsbrevet fått ett nytt mål för assistansersättningen. Målet är inte att bryta kostnadsutvecklingen utan att om möjligt sträva efter att bryta den utveckling vad gäller antalet timmar som pågått i assistansersättningen alltsedan reformens tillkomst. Antalet timmar har ökat med i genomsnitt två till och var uppe i och person.