prot · H30964 · 2016-02-09 00:00:00 — Hon är en kvinnlig entreprenör som fick kämpa i hård motvind . Hon fick sin idé när hon såg hur svårt det var för kvinnor att hävda sig i konkurrensen bland tuffare arbetsgivare när tiden inte räckte till för både familjen och jobbet. Det här är en sektor som , senare, är oerhört populär bland svenska folket, en hemsektor där vi i princip bara lyft på täcket för vilka tjänster som skulle kunna inbegripas. Det är bara att göra en internationell utblick för att inse detta. har runt 1 800 rena copycats som är med och utvecklar, konkurrerar och bidrar till prispress i branschen. En av dessa är , som driver bland annat Stormtrivs i . Hon satt också med i panelen och vittnade om att hon lyssnat på , blivit inspirerad och startat upp. har bara Stormtrivs 200 anställda, övervägande utrikes födda kvinnor som fått sitt första jobb. ställer frågan varför regeringen har ett ensidigt fokus på köparen, inte på de kvinnor som har fått sitt första jobb. ställer jag frågan till finansministern: väljer regeringen att försämra för RUT-branschen i stället för att ge förutsättningar för en positiv utveckling i en bransch som med sina 20 000 anställda visar att den har stora möjligheter att utveckla ytterligare 16 000 riktiga jobb? Finansministern nämner legitimitet i sitt svar. är det åtta av tio svenskar som är positiva till och använder RUT-avdraget – åtta av tio som med skattade pengar bidrar till att fler får sitt första jobb. Det kan man väl ändå inte beskriva som att man är orolig för en dödviktseffekt? 32 Finansminister (S): Jag vill återigen påpeka för att vi inte halverar RUT-avdraget. Vi halverar taket för RUT-avdraget, vilket påverkar av dem som köper RUT-tjänster. Det kan knappast påstås att detta är att halvera RUT-avdraget. Det här är precis den typen av skräckpropaganda och skrämselpropaganda som borde hålla sig för god för att hålla på med. var om jag inte minns fel ett av de bolag som var tvungna att gå ut och informera sina kunder om att förändringen inte var en halvering utan en förändring av taket. Det var på grund av att människor som och hennes partikamrater är ute och försöker sprida en bild av att detta är en större förändring än det är. 33 (M): Tongången i branschen var inte riktigt den som finansministern gav uttryck för . Det har väl inte undgått finansministern att kritiken mot både detaljregleringen och halveringen av taket för RUT-avdraget är stark. Detaljregleringen skapar inte bara avgränsningsproblem; den hämmar också utvecklingen av branschen som sådan. De numera berömda inomhuspoolerna är väl ett ganska bra exempel på plakatpolitik. Varför reglera idéer och jobb som ännu inte finns? Det är inte så man får entreprenörskap att frodas. I branschen är man positiv till överenskommelsen med Alliansen beträffande utökade tjänster som kan komma att inbegripas. Man kan däremot inte förstå det logiska i att regeringen halverar taket för RUT-avdraget. Försämringen kan nästan jämföras med när den socialdemokratiska regeringen ville stoppa kommersiell tv i men till slut med kniven mot strupen fick inse att det inte gick att stoppa. är av befolkning positiv till RUT-avdraget. Inte heller denna tidvattenvåg lär gå att stoppa när allt fler inser behovet och är beredda att köpa allt fler tjänster – fler tjänster som innebär fler jobb. Varför inte nu i stället för med kniven mot strupen återställa taket för RUT-avdraget till 50 000, finansministern? Eller varför inte höja det till 100 000? Vad är det värsta som kan hända? 34 Finansminister (S): RUT-branschen är en viktig bransch. Den utför viktiga arbetsuppgifter, och precis som säger – jag håller helt med – är den en viktig arbetsgivare för en del människor som inte har bott så länge i eller som har en lite svagare anknytning till arbetsmarknaden. Därför gör regeringen heller ingen större förändring av RUT-avdraget. Poängen med att halvera taket är att öka legitimiteten i systemet. Även med de nya tjänsterna som ska in är bedömningen inte att någon större del kommer att slå i taket eftersom den genomsnittliga RUT-användaren köper RUT-tjänster för . Det finns alltså goda marginaler kvar under taket. Däremot är det viktigt att statistiken och siffrorna har realistiska proportioner. Vi kommer inte att lösa att 400 000 människor står utanför arbetsmarknaden via ett RUT-avdrag. Det är en bransch som sysselsätter mellan 15 000 och 20 000 personer. Att detta att höja taket för skulle lösa de problem vi ser med människor som står utanför arbetsmarknaden, så som det låter på , bär inte realismens prägel. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2015/16:302 om JAS 35 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att svenska skattebetalare inte ska behöva betala inköp av JAS-plan från . Gripenaffären med har ett ordervärde i storleksklassen och är därmed troligen den största svenska exportaffären genom tiderna. Därtill öppnar affären vägen för ett långsiktigt strategiskt samarbete med . I samband med anskaffning av 36 stycken nästa generations JAS Gripen med vapen och sensorer har kreditavtal slutits mellan köparen och Aktiebolaget . AB , , är ett statligt ägt bolag som har i uppdrag att på kommersiella och hållbara grunder bedriva kreditverksamhet i syfte att främja svensk exportnäring genom att erbjuda finansieringslösningar som direkt eller indirekt främjar svensk export. Bolaget erbjuder exportkrediter och administrerar på regeringens uppdrag även systemet med statsstödda krediter som ges till en i förväg utställd referensränta, kallad CIRR. Villkoren för CIRR-krediterna regleras i arrangemang för offentligt understödda exportkrediter, som är införlivat i . SEK har under ett stort antal år genererat vinst och lämnat en årlig utdelning till den statliga ägaren. Jag avser inte att vidta några åtgärder i enlighet med vad efterfrågar. 36 (V): Tack för svaret, herr minister! Jag har alltså frågat statsrådet om han ämnar vidta några åtgärder för att svenska skattebetalare inte ska behöva betala inköp av JAS-plan från . Vadan denna fråga? Jo, bakgrunden är alltså att lånar nära från . Förutom prislappen på planen uppges låna ytterligare till vapensystemen. Det vill säga att ytterst är det den svenska staten som lånar ut billiga pengar för att ska kunna köpa vapen någonstans i världen. , och har nämnts som tänkbara leverantörer. Enligt uppgift har räntan på huvudlånet förhandlats ned till . Räntan på det mindre lånet på ca 2 miljarder sattes till . Lånen löper på hela . kan vi läsa att Moodys ser över kreditbetyg och säger att landet riskerar att nedgraderas till skräpstatus. sänkte Standard & Poors kreditbetyg till den nivån. När detta skrevs låg räntan på en tioårig statsobligation på . Baksidan av detta för så gynnsamma lån är att det är svenska skattebetalare som i praktiken finansierar en inte föraktlig del av Saabs JAS-affär. Detta menar är orimligt. Förutom risken för en statsbankrutt är det ju också så att lånet ytterst innebär ett slags penningplacering. Det innebär att över 40 miljarder av svenska folkets pengar placeras på ett väldigt oförmånligt sätt. Skillnaden mot den ränta som får betala redan för tioåriga statsobligationer är , och det är ett 25-årslån vi talar om här. På 40 miljarder blir det ju, försiktigt uttryckt, en slant. Statsrådets svar är alltså att han inte ämnar vidta några åtgärder, och det är väl i sammanhanget inget som förvånar, med tanke på det regelverk som finns när det gäller statsråds gärningar. Men tycker verkligen att det är rimligt med ett sådant här affärsupplägg? 37 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Frågan har egentligen två dimensioner. Den första dimensionen gäller JAS-affären i sig. Det är en av genom tiderna största exportaffärer. Den omfattar inte bara 36 exemplar av ett stridsflygplan med tillhörande utrustning, utan den bedöms också skapa 1 000 jobb i produktion och utveckling i . Till det ska läggas att den också skapar mycket jobb på den brasilianska sidan också. Det är klart att det är en otroligt viktig affär för svensk industri och för svenskt försvar, eftersom det svenska försvaret är beroende av att vi kan exportera krigsmateriel för att i viss mån hålla nere kostnaden för den krigsmateriel vi själva behöver för vår försvars- och säkerhetspolitik. Den ena delen av frågan är alltså om det skulle vara särskilt problematiskt med exportkrediter till just JAS-affären. Det kan vara en diskussion. Den andra diskussionen är om vi alls ska ha exportkrediter som staten garanterar. Ska vi jobba med finansieringsmöjligheter för svenska företag som gör exportaffärer? Vi har två statliga organisationer som hjälper till med detta, och det betyder otroligt mycket för svensk exportindustri. De utgår från det internationella regelverk som finns angående CIRR-krediter. Tycker att alla sådana exportkrediter är felaktiga? Ska inte heller få ta del av dem? Ska inte mindre och medelstora företag få del av dem när de vill in på en marknad som kan vara lite knepig? Där kan man inte veta exakt hur alla risker ser ut, och svenska banker kanske inte fullt ut vågar garantera affären. Ska vi då sluta ge sådana garantier? Det innebär ju ett risktagande för svenska skattebetalare. kan vi säga att de här organisationerna har varit framgångsrika. Ser man över finner man att de de facto har lämnat ett överskott till staten, och då har vi ändå inte räknat in de effekter det innebär att vi får exportera mer från och får in mer skatteintäkter därigenom. Den principiella frågan är alltså om vi över huvud taget ska jobba med exportkrediter, enligt det internationella regelverk som finns. Den frågan tycker jag att också bör reda ut. Jag tycker att detta är jätteviktigt, inte minst i ljuset av förra finanskrisen. gick ju hyggligt igenom förra finanskrisen tack vare starka statsfinanser och att vi höll ordning på ekonomin, men också tack vare dessa garantisystem. De gjorde att svenska företag kunde upprätthålla handeln med stora delar av världen, som hade svårt att finansiera affärer . Det hade slagit stenhårt mot svensk ekonomi och svenska jobb om vi inte hade haft detta system. Sedan tycker jag att vi ska ha ett svenskt försvar som är starkt och klarar av att möta de oroligheter som vi nu är mitt uppe i. En del av detta är att vi ska stå upp för en viss svensk export av krigsmateriel som är reglerad. är en del av detta och av den försvars- och säkerhetspolitik som jag står för och som regeringen står bakom. 38 (V): Det är klart att man kan göra detta till en stor fråga om vi över huvud taget ska hålla på med exportkrediter, men det är inte detta min interpellation handlar om. Det var inte min fråga, och mitt svar är heller inte att vi ska sluta med exportkrediter. Här talar vi dock om ett 25-årigt lån om 40 miljarder till en räntesats som skiljer sig enormt från vad får ge ut för sina statsobligationer. tog upp att det finns flera dimensioner i detta. Det kan vara intressant att bredda diskussionen också. Affären innebär, precis som statsrådet påpekar, en tekniköverföring och ett tätt samarbete med den brasilianska flygplanstillverkaren . Inte heller detta är helt okontroversiellt, för att uttrycka det försiktigt. Embraer är djupt indraget i en omfattande korruptionsutredning i miljardklassen. Flygplanstillverkaren utreds av myndigheter i för mutor i och . startar även en utredning mot Embraer. Detta är alltså det storföretag som är Saabs strategiska partner när det gäller tillverkningen av nya och internationell försäljning. Precis rapporterades det att den förre brasilianske presidentens son också är indragen i en mututredning, då det visat sig att han tagit emot 5,2 miljoner från . korruptionsenhet leder även den utredningen. Detta visar något av problematiken, om vi nu ska se fler dimensioner. För att citera vad vår käre statsminister har sagt i ett annat sammanhang: Jag tycker inte det här är okej. Jag skulle vilja fråga om han tycker att det är okej. 39 Närings- och innovationsminister (S): Jag delar uppfattning att det är otroligt viktigt att svenska företag respekterar lagar och regler och inte dras in i olika muthärvor, för det försvagar inte bara de företagens ställning internationellt, utan det försämrar ryktet för och för svenska företag på globala marknader. Är det något jag har mött när jag jobbat med främjandefrågor så är det att svenska företag slår sig för bröstet och säljer mycket på hållbarhetsarbete. Det handlar om att man är långsiktig – man är en kund att lita på, att man är duktig på att leverera, att man är innovativ, att man håller det man lovar och att man gör rätt för sig. Därför är det aldrig trevligt när svenska bolag hamnar i utredningar av olika slag. är det inte helt ovanligt att det sker utredningar av olika företag i länder som har problem. har både ekonomiska problem och en del politiska problem som är ganska allvarliga just . är det, tror jag, fortfarande den sjunde största ekonomin i världen – nu tog jag detta ur huvudet, så jag hoppas att jag inte säger fel. Från svenskt perspektiv är det viktigt att eventuella juridiska processer i mot brasilianska företag reds ut, och om det finns oklarheter måste man få reda på det. Men långsiktigt ser en enorm möjlighet i ett strategiskt partnerskap med , som är en viktig marknad och ett mycket stort land. Detta är en kommersiell affär mellan och brasilianska staten. Där ligger själva affären. Sedan har SEK, enligt det internationella regelverk som finns, gått in och garanterat krediter för att möjliggöra affären. Jag tycker att detta är en bra ordning, och det är viktigt att vi har kontroll, att vi övervakar och att vi gör saker och ting på ett korrekt sätt. Men i grunden tror jag att detta är en viktig affär som kommer att öppna för strategiska partnerskap på fler områden än bara när det gäller försvarsmateriel. Jag ser det som en stor fördel med det här arbetet att det inte bara handlar om en flygplansaffär, utan den brasilianska regeringen har sagt att man ser detta som ett strategiskt partnerskap som man vill bygga vidare på och att man ser andra möjligheter till samarbeten av industriell karaktär mellan och . Det tror jag skulle ha stor betydelse. Om det finns oklarheter när det gäller brasilianska bolag och deras agerande ska det naturligtvis både granskas och gås igenom. Skulle det finnas någon länk till förväntar jag mig att också välkomnar en sådan granskning. 40 (V): Vi kan ta upp ytterligare en dimension i den här diskussionen. Jag är norrbottning. Här i kammaren har tidigare min partikamrat ställt frågor om statens i hans tycke lite passiva hållning när det gäller gruvan i . Där handlar det om 500–600 jobb i inland, vilket kanske motsvarar minst 1 000 jobb i en mer expansiv region. Gruvjobb har också den goda egenskapen att de inte flyttar utomlands så lätt, medan till exempel samarbetet med den brasilianska flygplanstillverkaren handlar delvis om det. Jag tror inte att var helt nöjd med ministerns svar om gruvan i . Jag citerar ur riksdagsprotokollet: ”Regeringen utgår från att bolaget gör sitt yttersta och hoppas att de ska lyckas med detta arbete.” Om man jämför med det enorma engagemang som inte bara utan också olika regeringar, svenska staten etcetera har visat för att ro i land JAS-affären känns skillnaden väldigt stor. Mina frågor kvarstår. Är det verkligen rimligt att vi lånar ut 40 miljarder för köp av vapensystem från tredje land till sådana villkor om man jämför med vad det till exempel skulle ha krävts för att rädda gruvan i ? 41 Närings- och innovationsminister (S): Vi har verkligen tagit ut svängarna i debatten, men jag tycker att det är ganska roligt. För det första är det viktigt att se att vi ska ha exportkrediter. Det är otroligt viktigt för vår exportindustri och för jobben i . Det är en av de största exportaffärer som jag har varit med om och kanske får vara med om. Därför tycker jag att den är principiellt riktig. Det är SEK som gör bedömningen av om man ska gå in i affären eller inte och på vilka villkor. Detta tycker jag att de ska ha mandat att avgöra, givet att svenska exportintäkter och exportintressen är involverade. Det finns andra länder som bidrar i affären. tillverkar inte alla delar av JAS-planet. tillverkar heller inte alla stridsmedel eller sensorer som finns på planet. För att ett stridsflygplan ska kunna flyga, agera och fylla den funktion som ett stridsflygplan ska göra kommer vi att vara beroende av import av andra länders materiel eller verksamheter. Det innefattas i hela affären, och ska det prövas enligt den strikta svenska exportlagstiftningen. Det ingår alltså i hela paketet för stridsflygplanet, och svenska strikta regler ska därför gälla. När det gäller Kaunisvaara är mitt största intresse och viktigaste uppdrag just nu – om vi tittar på basnäringarna och inte minst gruvorna – att se till att , som är ett viktigt statligt bolag som brottas med både låga malmpriser och stora kostnader för samhällsomvandlingen, klarar sig långsiktigt och är ett starkt bolag inte bara nu utan . måste titta på både vad man gör nu strategiskt och om det finns samarbeten man kan ha med andra gruvor, till exempel Kaunisvaara, men det måste bygga på insikten att fattar strategiskt viktiga och rätt beslut. Om skulle hamna i problem skulle det inte bara drabba och utan hela den svenska basindustrin. Mitt absolut viktigaste uppdrag är att se till att klarar sig igenom denna svåra situation och är starkt . Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:332 om utökad beslutanderätt för 42 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att utreda roll när det gäller tillsynen av reglerna för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, KOS-reglerna. har vidare frågat om jag och regeringen i beaktande av osund konkurrens avser att utreda tillämpningen av dessa regler. En stark konkurrensmyndighet är viktig för en effektiv konkurrens på marknaden. När marknaden fungerar effektivt gynnar det konsumenterna genom lägre priser, högre kvalitet och bättre produkter. En fungerande konkurrens är också viktig för att stärka svenska företags internationella konkurrenskraft. tillsatte regeringen en utredning som ska undersöka om bör få utökad beslutanderätt om sanktioner vid konkurrensöverträdelser. Utredningens utgångspunkt är att effektivisera handläggningsprocessen i konkurrenslagsärenden samt att skapa större överensstämmelse mellan och sanktionsmöjligheter. Utredningen ska lämna sitt betänkande . När det gäller konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet är det som utövar tillsyn, och kan företag som anser sig vara utsatta för ett konkurrensbegränsande beteende från offentliga aktörer anmäla det till . kan då väcka talan i domstol om förbud. Om beslutar att inte ingripa kan företaget självt vända sig till domstol för att få frågan prövad. När reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet infördes var det en väsentlig utgångspunkt att det måste vara möjligt att ta hänsyn till andra allmänna intressen än konkurrensintresset och att dessa kan uppväga konkurrenssnedvridningen. Bestämmelserna om offentlig säljverksamhet har tillämpats . Regeringen följer utvecklingen noga men ser inte anledning att ta initiativ till en ny översyn av konkurrenslagens bestämmelser om offentlig säljverksamhet. 43 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. I i tar verket upp osund konkurrens från det offentliga och lämnar följande förslag för att komma till rätta med problemen: ges rätt att förbjuda konkurrensbegränsande offentlig verksamhet i kommuner, landsting och statliga myndigheter. Krav ställs på att offentliga aktörer ska särredovisa den verksamhet som är konkurrensutsatt. Av det svar jag nu fått av näringsministern förstår jag att det går ut på att företag ska fortsätta som förut, det vill säga anmäla om de upplever att det offentliga utsätter dem för konkurrensbegränsande verksamhet och att i den processen ska väcka talan i domstol om förbud samt att företagen själva har möjlighet att gå till domstol för att få frågan prövad. har föreslagit de åtgärder som jag nu har tagit upp av en anledning. Vi vet att rättsprocesser drar ut och att företag kan vara både utkonkurrerade och nedlagda innan beslut kommer. Det är samma fenomen som gäller för upphandling, och där kör en del kommuner på som vanligt under flaggen ”om ingen anmäler oss klarar vi det”. Det är för mig en allvarlig signal om att saker och ting behöver ha en annan utformning. Jag ser inte att en ordning där ett verk går in och säger att nu passeras en gräns och att beslut fattas för att inte överträda den gränsen skulle stå i strid med att det finns fall där det finns möjlighet att ta hänsyn till andra allmänna intressen än konkurrensintresset och att de syftena då skulle uppväga konkurrenssnedvridningen. Sådana fall pratar vi om inom näringspolitiken och den regionala tillväxten. Kommuninvånare på orter och platser kan där det är otillgängligt få en affär där handlaren kan upprätta service genom att få bidrag. Sådana åtgärder är strikt reglerade för att inte sätta konkurrensen ur spel. Därför ser jag inte någon anledning till att inte verka för att titta på näringslivets olika delar. Det är små entreprenörer och ensamföretagare som ska skaffa jobb till sig själva och sin försörjning och erbjuda tjänster. För mig är det orimligt att kommuner och andra klampar in och bedriver verksamhet som är en del i det hjul som snurrar i näringslivet på orterna. När statsrådet nu säger att regeringen kommer att följa frågan noga undrar jag vad det konkret kommer att innebära. Kommer ni att ta del av de ärenden som får in för att få en egen överblick över hur det ser ut, ? Funderar ni på om det kan vara så att företag inte anmäler därför att de befinner sig i beroendeställning? I bakgrunden till den här frågan ligger givetvis det som alla partier säger sig värna, nämligen näringslivet och vad som går att åstadkomma på lokalplanet för enskilda personers försörjning och deras familjer samt lösningar som gör att medborgarna får ett bra utbud och att skattepengar fortsätter att ticka in till vår gemensamma välfärd och ersätta jobb. Vi vet att hjulen snurrar när människor kan försörja sig på eget arbete, anställa och försörja fler. Olika småjobb kan ge en heltid för att verksamhet ska kunna bedrivas. Om det bryts av att det offentliga klampar in kan hela den möjligheten rasa. Vi vet också att det är det lokala näringslivet tillsammans med det regionala som skapar förutsättningar för vår framtid. Därför blir jag bekymrad och förvånad över att politiker i olika hörn av vårt avlånga land ägnar sig åt företagsamhet inom ramen för det offentliga uppdraget. Statsrådet kanske kan utveckla svaret . 44 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för möjligheten till en interpellationsdebatt. Det är viktigt att säga att den rapport som det hänvisas till kom 2013, så det fanns alla möjligheter för den tidigare borgerliga regeringen att snabbt ändra lagstiftningen under den förra mandatperioden om den hade haft planer på detta. gjorde den inte det. När jag lyssnade till justitieministern då och hennes argument till varför man inte gjorde det var en av huvudförklaringarna att man tyckte att det var viktigt att en domstolspraxis får utvecklas i . Först stiftar vi lagar, och tillämpas de lagarna. Sedan får vi se hur praxisen utvecklas. Det är först när man har fått praxisen klarlagd som man kan ta ställning till om regelverket hamnade på den nivå som lagstiftaren önskade och om det var i enlighet med de intentioner som fanns. Regeringen vill, precis som den tidigare moderatledda regeringen, invänta praxis innan vi går vidare med att bedöma om bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet behöver ändras på något sätt. Det är grunden för detta svar. Det är viktigt att framhålla att det inte bara är möjligheten att gå till domstol som finns.