prot · H40914 · 2016-10-13 00:00:00 — Får vi ett aggressivt och nyckfullt som är på väg att växa fram igen kommer återigen samarbetet mellan och att vara helt centralt för vår egen frihet. Ett starkt svenskt försvar i kombination med ett svenskt Natomedlemskap ökar tryggheten för oss som bor här. Det är det som är vår uppgift. Vi liberaler tror inte att det blir bättre om var och en kör sitt eget race i . Det gäller det europeiska samarbetet, EU. Men det gäller också säkerhetspolitiken. Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Ensam är inte stark. Ensam är när det gäller bara ensam. Stark är man tillsammans med andra. 90 (KD): Det finns sakliga skäl att vara orolig för utvecklingen säkerhetspolitiskt över hela världen och inte minst i vårt närområde. Vi kan se att det har försämrats bara sedan den här månaden började. Vi har exempelvis rapporter som säger att relationen mellan och är så dålig att ambassadör numera talar om en fryst relation mellan länderna. Det får ses som att man träffat samma nivå som under det , då de sämsta relationerna uppstod. Vi kan se på vårt eget närområde. har flyttat fram Iskanderrobotar. De är här för att stanna. Då är frågan: Varför i ? Jo, därför att planerar att, om man vill, kunna använda ballistiska robotar i vårt närområde. De kan också användas med såväl kärnvapen som konventionella stridsspetsar. Man har övat med medeldistansrobotar från ubåtar i men också från land. Det är en tydlig markering. Jag tror att vi alla i kammaren vet att de här Iskanderrobotarna når in över . Det är helt klart att trappar upp retoriken. Låt oss också vara ärliga och titta på oss själva i spegeln! Vi förstår inte agerande. Vem i den här kammaren kunde förutse att skulle gå in i ? Vem i den här kammaren, eller i hela världen, kunde förutse att man skulle gå in i och ta ? Vi blev tagna på sängen. Frågan är: Vad har man planer på att ta i ? Vi vet inte. Och detta kan ändras över . Det är också viktigt att påpeka en sak. Vi har en fantastisk historia. Det är någonting som vi ska vara oerhört tacksamma för. Vi har haft av fred. Det är fantastiskt. Ett land kan bli krigsskadat – det är förfärligt. Men ett land kan också bli fredsskadat, när vi aldrig tror att det gäller oss. Man tror på något vis att man är vaccinerad mot angrepp. Men så är det inte. Just i har det kanske blivit den tuffaste friktionsytan. Därför måste vi få in det här medvetandet från politiken och från Försvarsmakten, bottom-up, att kan bli angripet. Det är viktigt i den här debatten att bli lite praktisk, fru talman. Det är viktigt att påpeka att den försvarsuppgörelse som genomfördes var ett trendbrott. Det är första gången sedan som Försvarsmakten får mer pengar. Det var ett viktigt steg. Exempelvis får nu militär närvaro. Men låt oss vara ärliga! Vi ska inte säga att det är symboliskt, men om vi riktigt ska försvara ön behöver vi mer trupper. Vi skulle behöva tung kustrobot. Vi skulle behöva luftvärn. Det är alltså ett steg, men det måste följas av fler. Det finns också någonting som jag tycker att regeringen borde överväga. Är det så att utvecklingen har sprungit i fatt försvarsuppgörelsen? Behöver vi samlas i försvarsgruppen och se om det finns justeringar som behöver göras? Behöver vi exempelvis stärka möjligheten när det gäller flygbaserna, så att vi kan placera ut våra flygplan? JAS-planen är fantastiska, men de är sårbara när de är på marken. Vi borde kunna flytta ut dem mer. Vi borde kunna öva mer. Det här är någonting som vi skulle kunna diskutera i samförstånd. Det är också så att köpkraften tyvärr minskar med 5 miljarder. Det är någonting som vi behöver titta på. Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Vi kommer inte ifrån Nato. Vi vet att vi klarar oss – det avslöjade förre ÖB – i . Sedan tror och hoppas vi väl att Nato ska komma och hjälpa oss. Men vi kan inte räkna med det. Det är betydligt bättre att vara förberedd. Hela livet är sådant. Det är bättre att vara förberedd än att hoppas på turen. Det blir ju så att man får improvisera. Nato får improvisera samarbetet om vi inte tecknar försäkringen. borde teckna försäkringen innan det är . säger någon: Ja, men det här är någonting som bara några stycken håller med om. Utredningen som gjorde var en fantastiskt viktig utredning. Den river sönder de argument som brukar vara favoritargument, exempelvis att vi skulle få kärnvapen på svenskt territorium. Titta på , säger utredaren. Det blir inte så. Det talas ofta om hysteriska försvarshöjningar. Men det blir inte så. Tvärtom säger utredningen att ett svenskt medlemskap skulle vara konfliktavhållande. låter det som att det skulle vara tvärtom. Men det är konfliktavhållande. Det skulle öka tryggheten för och för våra grannländer. Ministern vet hur det är när hon är i . Det här är det första som kommer upp. De pekar på och vårt ansvar där, men de pekar också på att borde bli medlem i Nato. Det skulle göra skillnad. Då är frågan: Hur ska regeringen handskas med det här? Ska det fortsätta att vara ett Amerikahat? Ska det fortsätta att vara en neutralitetsnostalgi? Eller ska man se säkerhet i ny tid? 91 Utrikesminister (S): Jag är hellre fredsskadad än i händerna på och hans planer för vårt försvar och jag vet inte allt. Jag blev orolig. Jag väntade mig bara satsning på kärnvapen och svenska kärnvapen också. Då hade bilden varit komplett. Låt mig få påminna om att säkerhet är ett mycket bredare begrepp. Jag tyckte att du, , gjorde det jättebra när du började med att beskriva precis alla politiska, diplomatiska och utrikespolitiska verktyg vi har. Sedan fanns det ett enda svar, nämligen Nato. Men Nato är inte svar på frågor som har att göra med klimatförändringar, terrorism eller pandemier, som kan vara lika mycket ett hot mot vår säkerhet. Att andras öden också är våra har vi sett gång på gång på gång. Ni läser en rapport som också beskriver det faktum att vi inte är ensamma. Vi har arbetat just med att inleda samarbeten. Jag tyckte att det var på gränsen till oförskämt och direkt oriktigt att blanda korten och plötsligt kalla , , för säkerhetsrisk och buffertstat. Vilket land har stått i spetsen från början för att se till att vi har en konsekvent och rakryggad politik mot ? Vilket land är det som alltid har stått upp och försvarat sanktionspolitiken mot och sagt att vi förstås måste ha en rak och tydlig dialog med ? Vilket land är det som har inlett samarbete efter samarbete för att just se till att vi kan vara så flexibla och så säkra som det över huvud taget är möjligt? Det handlar om att se att vi behöver hela det utbudet av samarbeten för att också kunna ta oss an det bredare säkerhetsbegreppet. Vi är inte alls ensamma. Det är precis tvärtom. Som aldrig förr samarbetar vi med olika länder och organisationer. Vi är en av de viktigaste bidragsgivarna när det gäller olika FN-organ och humanitär hjälp, allt detta som faktiskt förhindrar konflikt. Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Nato är svar när konflikten är ett faktum, men vi måste jobba på ett helt annat sätt om vi ska försäkra oss om att vi också kan leva säkert och känna oss säkra i . Vi gör dessutom den investering som så länge har behövts i det svenska försvaret. Det var inte så länge sedan som självt bytte fot. Och inte vill ni kommentera det faktum att vi skulle bli beroende av vem som är president i . Inte vill ni kommentera vad som händer med dem som just nu har mer av en autokratisk politik än någonting annat och hur det påverkar den här organisationen. Ni ville inte heller tills stå under ett kärnvapenparaply. Men ni har bytt fot. Jag tror att vad egentligen vill, , är just att vi ska byta säkerhetspolitisk doktrin, att vi ska låta oss skrämmas till att inta en helt annan hållning. Men då ska vi stå fast och säga: Vi byter inte säkerhetspolitik för att ni skramlar och har en retorik som är alltmer aggressiv, utan vi ska stå fast. Vi ska ha hela utbudet av samarbeten och se till att stärka vårt eget försvar och behålla vår militära alliansfrihet. 92 HANS (M): Utgångspunkten för den aktuella debatt som vi nu för och som Liberalerna har begärt är utredning. Det finns många andra intressanta frågor som utrikesministern lyfte fram, men låt oss nu hålla oss till det som var grunden för själva begäran. Jag tycker att det är intressant hur utrikesministern beskriver och : att de har bytt fot. Det är inget annat än lite nedlåtande. Man kan beskriva det, herr talman, och det tror jag är mer korrekt, som ett parti i rörelse. Det borde socialdemokratin och utrikesministern vara avundsjuka på. Vi ser ett parti som har förmågan, modet och kraften att också förändra uppfattningar givet det läge man befinner sig i. Det är inte tu tal om saken, herr talman, att ser annorlunda ut än för 15–. Vi kan vara ganska övertygade om att det kan se helt annorlunda ut om 10–, och fortsätter det i tangentens riktning kommer det att vara ännu sämre och ännu värre. Det finns en fråga som jag tycker att utrikesministern borde förhålla sig till. Om ett parti som som har varit socialdemokratin relativt närstående när det gäller den allianslösa hållningen nu är i rörelse, hur förhåller man sig till det? Om ett sådant parti, en sådan folkrörelse som , kan förändra sig – hur kommer det sig då att inte Socialdemokraterna kan göra det? Jag ber att få påminna om artikeln i med några socialdemokratin närstående diplomater: intresse eller nationens intresse? har jag faktiskt inte hört några motargument mot det som lyfts fram i Bringéus utredning. Låt mig bara ta ett av många citat som det är möjligt att fånga i Bringéus utredning om fördelar: ”Utredningens intryck är att en svensk Natoansökan skulle välkomnas av alliansen. De allierades inställning baseras på synen på som en säkerhetsproducent liksom deras uppfattning att den samlade konfliktavhållande förmågan i skulle öka med ett svenskt medlemskap.” Hur förhåller sig utrikesministern till det stycket? Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Återigen: Vi har också artikel 5, säkerhetsgarantin. Man kan tro, man kan hoppas, man kan önska och man kan be, men det är bara med artikel 5, med ett fullt Natomedlemskap, som vi vet att andra länder skulle komma till vår hjälp. Titta också på vad som hände när frihetens och det upprättade självstyrets klocka ringde i Öst- och efter ! När möjligheten gavs var bland det första man gjorde att ansöka om Natomedlemskap och sedan EU-medlemskap – , , , , , , ! Om vi ställer frågan till våra vänner i , och om de ångrar att de sökte ett Natomedlemskap tror jag inte att de kommer att besvara den frågan med att de ångrar sig. Om vi däremot frågar våra vänner i om de ångrar att de inte fullgjorde steget och blev Natomedlemmar tror jag att de kommer att säga: Ja, ångrar vi det bittert och djupt. Jag vill bara kommentera att i sitt inlägg inte använde någon tid till att förklara vad han själv tycker om ett Natomedlemskap. Han landade i en teknisk lösning under de sista sekunderna av sitt anförande, men det fanns ingenting om hur han själv värderar detta med ett Natomedlemskap. Han får också gärna förhålla sig till det stycke som jag läste ur utredning. Än mer anmärkningsvärt, herr talman, är att inte på något sätt reflekterade kring de underrättelsehot som utsätts för. Jag tycker att det hade varit värdefullt, och jag hoppas att han använder sina i nästa inlägg till att just förklara något om underrättelsehotet riktat mot nationen . 93 (SD): Först har jag några reflektioner. Jag vet inte om jag förstod fullt ut vad menade i sin kommentar. Förnekar att man har slussat svenska skattemedel till proryska separatister? Eller menar man att man är offer för något slags rysk desinformation, att det egentligen inte har hänt utan att alltihop bara är ett påhitt? Såvitt jag har uppfattat den historien har själva bekräftat att detta har skett. Sedan har man förklarat bort det på olika sätt, och det kan man diskutera, men det råder väl ändå ingen tvekan om att detta har skett? Detta vill jag gärna ha ett svar på. Vår alliansfrihet är en garant för vår utrikespolitiska handlingsfrihet runt om i världen. Det tycker jag är ett argument så starkt som något att värdera och fundera över, kopplat till, såklart, vårt eget säkerhetspolitiska läge men också kopplat till andra konflikter runt om i världen där har en roll som kanske skiljer sig från till exempel eller en del andra Natoländers roll runt om i världen. har i första hand och i väldigt hög grad varit en humanitär kraft, inte en militär, i konflikter runt om i världen. Det är klart att en Natoanslutning med största sannolikhet skulle skifta det, och det tycker jag att man bör ta på allvar. Däremot vill vi se en stärkt svensk försvarsförmåga. Alldeles oavsett vad säger var det egentligen det som var min utgångspunkt i mitt inledande anförande här. Detta har vi sagt väldigt länge, till skillnad från till exempel och till skillnad från de övriga allianspartier som ropar på en Natoanslutning. Det gör man ju i första hand eftersom man har varit med om att slakta försvaret , och är man inte beredd att skjuta till de pengar som krävs. Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Man står här och talar om att vi ska stärka vår försvarsförmåga, men man gör ju inte det. Den enda som med något slags hederlighet kan hävda det är , men ni övriga allianspartier är inte i närheten av att finansiera en stärkt svensk försvarsförmåga. Så är det. Ni ropar på Nato som frälsaren, och det står er fritt att göra det, men jag menar å ena sidan att det finns starka skäl som talar emot det, å andra sidan finns det väldigt starka skäl för att vi ska behålla vår alliansfrihet. Jag avslutade mitt anförande med att föreslå en folkomröstning om Natomedlemskap. Jag är nämligen lite orolig för det gradvisa närmande till Nato som har skett , nu senast med värdlandsavtalet. Det är någonting som passerar utan någon egentlig debatt. Ni som är försvarspolitiskt engagerade här i debatterar det säkert väldigt mycket, men det är ingenting som debatteras ute i det offentliga rummet i någon större utsträckning. vet vi att alliansfriheten, vårt oberoende, är någonting som är djupt rotad hos det svenska folket, vilket också är skälet till att det inte finns något starkt folkligt stöd för en svensk Natoanslutning. Ändå fattas politiska beslut som gör att vi ständigt närmar oss Nato, och jag menar att det måste vara slut med det . Det måste vara slut med det här tysta, gradvisa närmandet. I stället måste vi helt enkelt fråga det svenska folket vad man tycker. Det ska naturligtvis föregås av en debatt, så som brukar ske vid folkomröstningar. Jag blir också lite orolig när jag hör borgerligheten och inte minst . Han uttalade sig nämligen ganska tidigt om att man är beredd att köra över socialdemokratin när det handlar om Natoanslutning. Då undrar jag: Är borgerligheten beredd att fatta ett beslut med enkel majoritet om en svensk Natoanslutning? Kan vi få ett tydligt besked om det ? 94 (MP): Herr talman och utrikesministern! Jag blev lite konfunderad när uttryckte sig som att jag skulle vara ryssvänlig och emot och att jag skulle vara mer rädd för amerikanska kärnvapen än för ryska kärnvapen. Jag tror inte att i så fall lyssnade till vad jag sa. Det stämmer inte. Nej, , jag är rädd för kärnvapen! Det är här Nato kommer in. Om blir medlem i Nato handlar det om att enligt Natos gemensamma kärnvapendoktrin består den största säkerhetsgarantin för de allierade av alliansens strategiska kärnvapenstyrkor. Precis detta är ett av de största skälen till att inte ska vara medlem i Nato. Jag vill se ett arbete där fortsätter på linjen att minska mängden kärnvapen, att få bort kärnvapen från världen. Detta är inte förenligt. Däremot kan ha dessa bilaterala samarbeten med såväl som andra länder och ändå arbeta hårt för att få bort kärnvapen från världen. poängterade att vi skulle hålla oss till Bringéus rapport, så jag tänker göra det. Det är faktiskt ingen Natoutredning, utan den ger en bred bild av vilken säkerhetspolitik ska föra. Utredningen går igenom alla samarbeten. När jag har lyssnat på den här debatten har det känts som om Alliansen bara pratar om militära hot och militär aggression. Vi måste faktiskt se till den breda, komplexa bilden. Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Bringéus konstaterar att klimatfrågan är den största långsiktiga utmaningen för mänskligheten och . Det betyder inte att vi ska ta lätt på militära risker, men vi måste hålla perspektiven rätt. Därför är jag stolt över att höra till en regering som har lagt fram den största miljö- och klimatbudgeten i svensk historia. Vi förstärker Klimatklivet med över 1,5 miljarder för att påskynda omställningen till ett klimatsmart samhälle på lokal och regional nivå. Vi har gjort till världens största givare per capita till FN:s gröna klimatfond. Det är att bedriva säkerhetspolitik och att ge en trygg framtid för alla jordens invånare. Vad hittar vi då i Liberalernas budget? Jo, man skär ned miljöanslagen med 6 miljarder . Man tar bort Klimatklivet på , och man säger nej till exempelvis flygskatt. Jag menar att det inte är en politik för säkerhet. Den måste inbegripa hela spektrumet av det breda hot som vi står inför. Vi behöver mer robust energisäkerhet med fokus på rena och förnybara energislag, och vi behöver öka livsmedelssäkerheten i . Den civila beredskapen måste också öka. Jag hoppas att vi kan ha en bredare diskussion om säkerhetspolitiken framöver i riksdags kammare. 95 (C): Utrikesministern talar om att det inte ska vara tvära kast i vår säkerhetspolitik. Men vår omläggning handlar inte om tvära kast, utrikesministern. Den har pågått sedan vi i i bred politisk samsyn enades om en ny säkerhetspolitisk linje 1992. Då övergav vi den gamla neutralitetspolitiken. Jag hörde till och med tidigare i debatten hänvisa till att säkerhetspolitiken har ändrats sakta men säkert. Uppenbarligen är det inte tvära kast vi talar om. Men den svenska säkerhetspolitiken måste vara uppgraderad och dess hårda kärna fungera för vår nya tid. Regeringen brukar gömma sig bakom att det finns ett brett stöd för säkerhetspolitiska linje. Men här bygger regeringen i så fall säkerhet i en ny tid på ett smalt stöd i kammaren, om ni inte hänvisar till ett stöd från . Det är röster som vi har hört har lätt för att få kontakt med Putinvänliga krafter och som vi vet inte är att lita på. Som grund för svensk säkerhetspolitik känns det minst sagt allvarligt. Det borde, herr talman, även för Socialdemokraterna och utrikesministern vara besvärande. Ser utrikesministern det som ett säkerhetspolitiskt problem att det saknas ett brett stöd för hennes linje, om vi bortser från ? Om det är så, vilken blir slutsatsen? utredning Säkerhet i ny tid är värd att läsa. Gör gärna det. är hotet i vår region, är aggressivt och oförutsägbart och berett att använda militära medel för att nå sina politiska mål. Nato har en defensiv och konfliktavhållande profil, precis som vårt svenska försvar, som syftar till att försvara och inte angripa. Till skillnad från och våra bilaterala samarbeten talar Nato inte bara om solidaritet. Natomedlemmarna är beredda att garantera den. Varför är inte berett att garantera solidaritet? Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Om utrikesministern varnar för en president i så borde utrikesministern vara mer bekymrad av att sitta bilateralt i knät på den presidenten än att umgås tillsammans i Natokretsen. De flesta är trots allt EU‑medlemmar – våra kompisar. Det finns inte bara ett svar på säkerhetspolitiska frågor. Det tyckte jag att jag var tydlig med. Frågan är om inte utrikesministern saknar ett svar, om inte utrikesministern har en blind fläck, nämligen hur vi skapar en trovärdig säkerhetspolitik. har varit tydligt. Det vill inte se , , eller som medlemmar i . är det bara som i vårt omland vill se som militärt alliansfritt – vid sidan om regeringen och några andra partier här i kammaren. Vi kan notera av utredningen att buffertstater är destabiliserande, och ska inte vara en buffertstat. Utredningen pekar på som en säkerhetspolitik helhet, där vägval kan försvaga eller förstärka den samlade konfliktavhållande förmågan. har tagit ställning. Vi vill förstärka den konfliktavhållande förmågan, inte försvaga den. Vi hoppas att Socialdemokraterna vill föra ut utredningen till ett brett samtal och inte stoppa den andra utredningen i en byrålåda. 96 (V): påstår i ett så kallat meddelande att säkerhetsläge har försämrats dramatiskt. Det är lite intressant. Är det en rimlig bild av verkligheten för EU-landet att kriget står för dörren, vilket man skulle kunna tro av en del repliker? Nej, lyckligtvis inte. De borgerliga partierna pekar ofta på ambassadör utredning. Inte så ofta citeras de rader som nära nog punkterar krigsretoriken och definitivt Natoargumenten. Bringéus konstaterar: ”Ett isolerat ryskt angreppsföretag mot , för dess egen skull, måste betecknas som i praktiken uteslutet.” Vidare framgår ”att ett ryskt militärt angrepp mot någon eller några av de baltiska staterna i grunden är osannolikt”. Det glöms bort. Vi kan vara i krig , hette det i ett upphetsat meddelande tidigare. Visst kan vi vara det. Dock är det tydligen uteslutet att blir anfallet enskilt. Men kan naturligtvis dras med i ett krig, precis som kunde ha hänt under första eller , utan eget beslut. Men problemet med detta är att det punkterar anledningen att gå med i Nato. All historisk erfarenhet vet att deltagande i militärallianser ökar risken att dras in i krig. Historisk erfarenhet, det sunda förnuftet, och, herr talman, för det här resonemanget talar väl också inte av ensamhet men möjligen av erfarenhet. , sedan – det är intressant att höra vad de tycker om Nato . Risken är att det blir som med värdlandsavtalet: sa de ja till värdlandsavtalet, för sa de nej till värdlandsavtalet och i omröstningen avstod de. Det kan vara spännande. Ja, vi är offer för en SD-tjänstemans lögner i , nu avslöjade. Några saker till. Jag tycker att det är konstigt att det finns en sådan enorm enögdhet. Jag ska inte säga att det motsvarar USA-hatet som alla talar om, att det finns något slags rysshat. Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Vi är kritiska till utplaceringen av Iskanderrobotar, kärnvapenbestyckade eller ej. Men vi är också kritiska till att moderniserar sin kärnvapenarsenal för . Vi är kritiska till att moderniserar sina kärnvapenbestyckade ubåtar för 15–. är partiellt enögd. Hon kritiserar i och , välförtjänt. Men hur är det – apropå det berömda hybridkrigets lögner – med invasionen av , som byggde på sådana lögner? 600 000 döda – får vi höra kritik av det? Eller vill även nu att vi skulle ha skickat JAS-plan, som han ville då? Om det här råder största möjliga tystnad. Det är möjligt att stödet i kammaren är si eller så, men stödet i befolkningen för militär alliansfrihet är stort, och det kanske också ska räknas. säger att det går bra i , för där har man förbud mot kärnvapen. Nej, man har ett undantag som gäller i fredstid. Det är inte riktigt samma sak. blev förresten utsatt för starka påtryckningar när man ville driva frågan om som en kärnvapenfri zon. Då skulle man drabbas av repressalier. Det visar på en del saker. 97 (L): argumenterar intellektuellt, även om jag landar i andra slutsatser. citerar ett par slutsatser som Bringéus drar i sin utredning. Bringéus skriver att ett isolerat angrepp mot är uteslutet. gör en stor poäng av det – att vi därför inte behöver tänka så mycket på de här frågorna. Men det är väl ingen som har påstått att vi skulle tala om ett isolerat angrepp mot . Där håller jag med Bringéus. Det är i princip uteslutet. Det är otroligt svårt att tänka sig hur den hotbilden skulle växa fram. Däremot måste man vara fullständigt blind för utvecklingen i om man inte förstår att det finns ett hot mot . Det är i det sammanhanget berörs. Ska ryssarna antingen ge sig på eller hota att ge sig på blir centralt eftersom det är , luftrummet och sjöterritoriet, som är centralt för Nato att använda för att kunna skydda . Det vill ryssarna förhindra.