prot · H30990 · 2016-04-12 00:00:00 — Men det måste hittas en balans mellan detta teknikfrämjande och det repressiva som staten och statsmakterna måste få på plats och som gärna ska vara så proaktivt som möjligt. är upplevelsen, åtminstone från den här riksdagsledamoten, att vi inte har kommit hela vägen fram. Vad är statsrådets väg framåt? 62 Statsrådet (S): Jag kan nog vidimera den bild som ger. Här finns det mer att göra. Framför allt måste det ske inom ramen för polismakten. Vi rör oss med begreppet drönare som om det vore en typ av farkost när det egentligen är ett samlingsnamn för en stor mängd av olika farkoster som både kan vara utrustade med kamera och inte vara utrustade med kamera. När det gäller kameradelen för drönare utreds den frågan specifikt i en utredning som justitieminister har tillsatt. När det gäller de farkoster som inte är försedda med kamera handlar det dels om konflikter med andra flygande föremål, dels om möjligheten att kunna använda dem för andra typer av attacker eller kriminella syften. Det landar mer på polismyndigheten att se över. Sedan har vi frågan om kärnkraften och de skyddsobjekten, där vi har infört förbudszoner. Bedömningen av om ytterligare sådana behövs får polisen göra. Jag tror att jag med det har gått igenom de frågor som ställde. 63 (M): Tack, statsrådet, för de utvecklade tankarna. Det är helt riktigt att drönare är ett stort begrepp. Det är allt från dem som väger och som du kan hålla i handen till dem som väger flertalet kilo och som kan orsaka stor skada om de skulle kraschlanda på fel ställe, och självfallet allting däremellan. Jag och statsrådets kollega har haft diskussioner om detta. Man sätter väldigt stor tilltro till det arbete som sker inom ramen för och som har gällt säkerhetsbiten. Det ska tilläggas att framför allt arbetar med drönare som kommer att väga någonstans i kiloklassen, inte alls hekton eller gram som vi har talat om, trots att de kan göra minst lika stor skada. Som statsrådet väl känner till finns det vissa föremål som kan orsaka stor skada och som inte alls behöver väga ett kilo. Lyftkraften i en sådan farkost kan vida överstiga den tyngd som den själv har i utgångsläget. Den kan alltså lyfta ganska tunga saker till ganska otillgängliga platser – ett tak eller ett fönster. Det är något som jag tror att vi alla bävar lite för när det kommer hot från alla håll och kanter. Jag får tacka statsrådet för de ytterligare förtydligandena. Jag tror att vi kommer att ha anledning att följa upp detta framöver. Jag förstår att statsrådet tar detta på stort allvar. Jag tror dock att det kan behövas ytterligare styrsignaler om att detta är en prioriterad verksamhet, inte bara gentemot utan även andra myndigheter, som kanske upplever att de är utsatta men att polisen inte har uppmärksammat det. Med det tackar jag för debatten. Jag ser fram emot stora framsteg på området framgent. 64 Statsrådet (S): Jag vill börja med att tacka för att han har ställt denna interpellation. I stort håller jag med . Detta är ett område där tekniken har utvecklats ganska snabbt och kommer att fortsätta att göra det. Det är viktigt att lagstiftning och myndigheter följer med i den utvecklingen. Som bekant finns ofta en viss eftersläpning, och det är viktigt att den inte blir så stor att vi utsätter medborgarna för fara. Jag ser fram emot fler debatter med om vad som konkret kan göras för att myndigheter och samhället i övrigt ska kunna möta utmaningen men också dra nytta av fördelarna, både i det vanliga samhällslivet och i de rättsvårdande myndigheternas uppdrag. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:517 om oljepåslaget på 65 Statsrådet (S): har frågat klimat- och miljöminister om hon avser att se över för att förtydliga ansvaret för oljesanering av stränder och om hon avser att se över och förtydliga de statliga myndigheternas ansvar och roller vid händelser likt oljepåslaget på 2011. Interpellationen har överlämnats till mig. Havsmiljön är en högt prioriterad fråga för regeringen. Oljeutsläpp innebär risker för våra hav och kuster. Det är därför viktigt att regelverken är tydliga. Det miljörättsliga ansvaret på området är tydligt. Det saknas därför anledning att se över det. Det ligger dock i sakens natur att sanering efter ett oljeutsläpp kan behöva göras innan ansvarsförhållandena har klarlagts. kan i ett sådant fall besluta om rättelse på den felandes bekostnad. Då vidtar myndigheten de åtgärder som är nödvändiga för att senare kräva ersättning av den som är ansvarig. har räddningstjänstansvaret när det gäller oljeutsläpp till sjöss, medan kommunerna ansvarar för nödvändiga räddningstjänstinsatser om oljan når land. Utöver detta har flera aktörer stödjande funktioner vid inträffade oljeutsläpp. Exempelvis kan Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i viss utsträckning bistå med förstärkningsresurser när kommunens och regionens egna resurser inte är tillräckliga för att begränsa de uppkomna skadorna. Jag vill understryka den stora betydelsen av att alla aktörer som berörs av ett oljeutsläpp har en väl fungerande samverkan för att så snabbt som möjligt kunna begränsa uppkomna miljöskador. Flera myndigheter arbetar även förebyggande och förberedande inom oljeskyddsområdet. Ett exempel på det är arbetet med fjärde strategi för området oljeskadeskydd, som antogs . Strategin innehåller ett underlag för långsiktig planering i syfte att uppnå en god förmåga för hela området oljeskadeskydd utmed Sveriges kuster och de stora insjöarna. Det pågår alltså ett ambitiöst arbete för att stärka samhällets samlade förmåga i fråga om oljeskadeskydd. Regeringen följer utvecklingen på området och kommer vid behov att vidta ytterligare åtgärder. 66 (M): Tack, ministern för svaret! Bakgrunden till min interpellation är det allvarliga oljepåslag som drabbade Tjörns kommun 2011 efter kollisionen mellan ett maltesiskt fraktfartyg vid namn Golden Trader och ett belgiskt fiskefartyg vid namn utanför . Kollisionen orsakade ett stort oljeutsläpp av marin eldningsolja, alltså det som vi i vanligt tal brukar benämna bunkerolja. Utsläppet drabbade dock inte , utan oljan fördes med Jutska strömmen till den svenska . Där drabbade den Tjörns kommun, i huvudsak huvudön men också ett stort antal av de omkring 15 000 öar, och skär som utgör Tjörns kommun. En mindre mängd olja flöt i land på , men i huvudsak var det alltså och Tjörns kommun som drabbades. Detta oljeutsläpp var det största som någonsin har drabbat den svenska . Händelsen satte naturligtvis inte minst Tjörns kommuns räddningstjänst på prov. En lång rad statliga aktörer fick också bekänna färg och pröva på hur samverkan fungerar på detta område. efteråt tycker jag, herr talman, att det är oerhört viktigt att vi försöker dra lärdom av det inträffade. Med utgångspunkt i de erfarenheter som vi har skaffat oss på grund av olyckan måste vi försöka stärka beredskapen för liknande händelser och utveckla såväl det kommunala som det statliga ansvaret och arbetet för att både förebygga och hantera denna typ av händelser. För att väcka den diskussionen valde jag att ställa denna interpellation till miljö- och klimatministern. Hon valde att lämna över svaret till inrikesministern, och det har jag inga synpunkter på. De frågor som jag lyfter fram i min interpellation landar på både inrikesministerns och miljöministerns ansvarsområde. I den bästa av världar hade jag önskat en debatt med såväl inrikesministern som miljöministern och kanske rentav också med justitieministern och infrastrukturministern, för detta är frågor som spänner över flera statsråds ansvarsområden. Det handlar om miljölagstiftning, regler för internationella fartyg, arbetet i kommunernas och statens räddningstjänster och, inte minst, samverkan och samordning mellan berörda aktörer. Ministern sa i sitt svar att ansvaret på området är tydligt. Han tycks mena att ansvarsförhållandena mellan berörda aktörer också är tydliga. Jag är av en lite annan uppfattning. Ser inte ministern behov av att förtydliga de olika berörda myndigheternas ansvar och skapa en tydligare rollfördelning och bättre myndighetssamverkan vid händelser likt denna? Jag tycker, herr talman, att det är viktigt att vi prioriterar arbetet med att både förebygga och avhjälpa denna typ av händelser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är tydlig med att risken för sådana olyckor ökar på grund av det faktum att sjöfarten ökar, vilket i grunden är positivt. Vi ser nu allt fler fartyg som transporterar olja från inte minst . Ett enskilt fartyg kan innehålla olja, vilket kan jämföras med de olja som läckte ut vid oljepåslaget på . För mig är detta en oerhört viktig fråga, som jag hoppas att regeringen verkligen ska prioritera. Frågan till ministern är: Ser inte ministern behov av att förtydliga och stärka myndighetssamverkan och rollfördelningen? 67 (L): Det är en viktig fråga som väcker. Det har gjorts en utvärdering. Vi måste lära oss av detta och säkerställa att det fungerar vid framtida händelser av samma slag. Att risken är tämligen ökande är vi nog överens om. Man kan konstatera att just denna händelse inleddes med brister redan i den danska och svenska kommunikationen. Dessa brister gjorde att man inte märkte oljepåslaget förrän det i princip hade nått land på . Även där fanns det brister. Det konstaterades sedan att man inte var uppsatt på samma larmlista på något konstigt sätt, hur det nu fungerar. Så det finns förbättringspotential lite varstans. De kontakter som jag själv hade med Tjörns kommun strax efter att detta hände visade att man upplevde att det fanns väldigt stora brister initialt när det gällde samordning av myndigheterna. Eftersom myndigheterna kom in sent fick man mycket kritik i efterhand för vad man hade gjort och inte hade gjort. Det upplevdes som lite frustrerande. Man konstaterade också att MSB:s oljesaneringsdepå fungerade tämligen väl och att man fick material från kommunen. Men det var inte alltid som materialet var anpassat till den terräng som vi här pratar om. De hade ju inte så stor användning av en fyrhjuling ute på västra , som det uttrycktes. Egentligen är inte problematiken att kommunerna inte är beredda att ta på sig ansvaret. I alla kustkommuner är man väldigt beroende av den biologiska mångfalden, och besöksnäringen är helt beroende av att stränderna inte är nedsölade. Det som man på upplevde i efterspelet var att kommunen hade dragit på sig väldigt stora kostnader. När allting hade lagt sig var nog den största frustrationen att man låg ute med många miljoner – jag kommer inte ihåg om det var 80 miljoner. Det var i alla fall en väldigt stor summa. Kommunen fick till och med låna pengar för att kunna klara sin egen likviditet. Det är inte acceptabelt att en kommun som har gjort jobbet ska behöva betala för att det inte finns bättre fungerande system. Det var väldigt tungt administrativt. När det hamnade på den nivån – jag vet inte om det är en anekdot eller inte – att det talades om ett restvärde på en skottkärra som hade använts vid oljesaneringen undrade Tjörns kommun om man skulle behöva nedlåta sig till den typen av diskussioner när man hade gjort en extrem arbetsinsats och satsat mycket kommunala resurser. Förhoppningsvis har man lärt sig av detta så att det inte händer igen. Men det kan inrikesministern återkomma till. Det är viktigt för alla kustkommuner att detta fungerar. Det finns inte någon kustkommun som inte är beredd att ta på sig arbetet att sanera, men man måste ha rimliga villkor och veta att kommunen inte råkar ut för en massa andra problem bara för den sakens skull. 68 Statsrådet (S): Jag instämmer i mycket av det som både interpellanten och för fram. Oljepåslaget på var ju det första oljepåslag som hanterades efter det att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bildades . Både Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och Kommuner och Landsting har lärt sig en hel del av det oljepåslaget och de erfarenheter som redovisades i utvärderingen. Jag vågar påstå att är bättre rustat nu än vad man var då. Det var beklagligt att Tjörns kommun fick ligga ute med pengar, även om det är naturligt vid en sådan här händelse. Men Tjörns kommun har ersatts för allting. Även staten i sin tur har blivit ersatt av den som faktiskt har ansvaret, nämligen av verksamhetsutövaren och den som bedrev fartygstrafiken och dess försäkringsbolag. Genom MSB:s försorg finns det nu fem depåer med material utmed våra kuster. Det finns möjlighet för kommunerna att få hjälp av MSB men också av , som ju har ett saneringsfartyg och som bedriver kontinuerlig övervakning av havsytan för att kunna upptäcka den här typen av utsläpp. Precis som var inne på är det viktigt att man upptäcker oljeutsläpp så att man i bästa fall kan förhindra att oljan når stränderna där det är betydligt svårare att sanera. Jag tror dock inte att det krävs några nya organisatoriska reformer på området, som frågade mig om. Vi har en organisatorisk struktur med ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter. Sedan behöver det alltid övas, och man behöver öva också internationellt. Oljepåslaget på är ett exempel på en internationell olycka som har drabbat . kommer kustbevakningarna i , och att samöva en motsvarande händelse för att kunna förbättra sin beredskapsförmåga att stå emot den här typen av olyckor. 69 (M): Tack, ministern, för det kompletterande svaret. Det är bra att vi har en stor enighet om betydelsen av att jobba kraftfullt för att skapa en bra beredskap för den här typen av händelser och för att ha ett ständigt pågående förbättringsarbete. Jag tycker att det finns väldigt tydliga exempel på förbättringspotential när det gäller beredskapen. Inte minst den utvärderingsrapport som refererade till tidigare i debatten visar på många förbättringar som går att göra. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap skrev en utvärderingsrapport tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten som blev klar . Den innehåller hela 24 rekommendationer till Tjörns kommun och de statliga myndigheterna. Det finns också två rekommendationer, herr talman, riktade direkt till regeringen. Det som utvärderingen visar är att det i det stora hela fanns vissa brister i roll- och ansvarsfördelningen och att dessa behöver förtydligas. Det är den uppmaning som man gör till regeringen. Ministern underströk i sitt svar betydelsen av att alla aktörer som berörs av ett oljeutsläpp har en fungerande samverkan, det är vi helt överens om. Men jag tycker att ministern kanske gör det något för enkelt för sig när han lägger över ansvaret på myndigheterna och säger att de måste bli bättre på att samverka och på att öva tillsammans. I utvärderingsrapporten från och Havs- och vattenmyndigheten pekar man på att det finns ett behov av att klargöra ansvarsförhållandena med avseende på det centrala tillsynsvägledningsansvaret vid sanering och eventuellt det expertstöd som finns i saneringsprocessen, alltså det som MSB har i uppdrag att ge. Det var alltså en direkt rekommendation till regeringen att se över det ansvarsförhållandet. Den andra direkta rekommendation som finns i utvärderingsrapporten till regeringen handlar om att utreda Havs- och vattenmyndighetens ansvar. Ministern nämnde i sitt svar att oljepåslaget på var det första oljeutsläpp som inträffade efter det att MSB bildades. Men detsamma gäller även för Havs- och vattenmyndigheten. I utvärderingen pekar man just på att Havs- och vattenmyndighetens roll var väldigt oklar och att det behöver åtgärdas. I utvärderingsrapporten skriver man att en sådan utredning av Havs- och vattenmyndighetens roll även bör behandla övriga myndigheters ansvar avseende miljöaspekterna och också ansvarsgränserna mellan , Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna. Dessutom bör frågan om finansieringen av den så kallade oljejourens tjänster utredas. Mig veterligen har den tjänsten tidigare varit upphandlad av Havs- och vattenmyndigheten. Men tillbaka finns inte tjänsten upphandlad, så den ligger i malpåse. Vid de besök som jag själv har gjort på och de diskussioner som jag har haft med räddningstjänsten där nämner man just att oljejouren var ett viktigt stöd i saneringsarbetet. Mina frågor till ministern blir: Hur ställer sig regeringen till de två direkta rekommendationer som gavs i den utvärderingsrapport som gjordes? Kommer regeringen att klargöra ansvarsförhållandena vid sanering? Kommer regeringen att utreda Havs- och vattenmyndighetens roll vid oljeutsläpp och gränssnittet till övriga myndigheter? 70 (L): Jag instämmer i frågor. Det är de frågor som inrikesministern får fundera på i . Man kan också konstatera här att det finns en myndighet som har ett väldigt tydligt uppdrag, och det är . Miljöuppdraget är huvudsakliga uppdrag. Dessutom har man fått anslag tilldelade sig för att kunna införskaffa moderna – man har haft oljeupptagningsfartyg förut också – stora ännu bättre fartyg för att sanera den olja som befinner sig till havs. Det som var så frustrerande i fråga om var att det drev i land så mycket olja innan man hann agera, och sedan var det inte heller världens bästa väder. Vi kan diskutera vad exakt vi ska ändra, men vi kan väl ändå konstatera att uppföljningen visar att det finns tydliga brister, och på något vis måste man avhjälpa dem. Oavsett om det är lagar som ska ändras eller om det finns brister i tillämpning eller regleringsbrev måste man försöka hitta en lösning, så att detta inte återupprepas. Det är väl mer en förklaring än en ursäkt, som man brukar kalla det, att MSB och Havs- och vattenmyndigheten inte var riktigt samtrimmade vid det här tillfället. Vi får väl hoppas att de är det på ett bättre sätt. Det är väldigt viktigt att regeringen förvissar sig om att detta fungerar. Jag ser fram emot svaren på de två frågor som ställde. 71 Statsrådet (S): Dessa två frågor, som också ingick i utvärderingen, är tänkta att tas om hand dels genom den fjärde myndighetsgemensamma strategin för oljeskadeskydd, som togs fram 2014, dels genom den handlingsplan som kommer att lanseras , . Det är tänkt som svar på den kritik som fanns i utvärderingen. Det finns möjlighet för både och att återkomma i framtida interpellationsdebatter om handlingsplanen inte skulle möta de högt ställda krav som finns. I grunden tror jag att vi är överens om att det här är ett viktigt område och att delar av samordningen behöver tydliggöras men att ansvaret i grunden är tydligt. Det är först och främst verksamhetsutövaren som är ansvarig. Den ansvariga myndigheten är sedan kommunen, och den ska få stödinsatser från Havs- och vattenmyndigheten, och . MSB är ansvarigt för att det finns material för att kunna göra den här typen av insatser, utöver det som gör. Jag vill med det tacka för en bra interpellation. 72 (M): Den här debatten är kanske inte den spänstigaste som åhörarna följer. Det finns en stor enighet i de här frågorna, vilket i grunden är bra. Det handlar om att förbättra beredskapen, och det kanske inte direkt är en partipolitisk fråga. En viktig fråga som jag ännu inte har berört så mycket handlar om något som ministern nämnde i sitt senaste inlägg, nämligen om att få verksamhetsutövaren att ta det ansvar den borde ta, det vill säga betala för de kostnader som ett oljeutsläpp orsakar, allra helst egentligen också för de indirekta kostnaderna i form av förlorade turistintäkter, miljöskador och så vidare. är det tydligt att ansvaret ligger på verksamhetsutövaren, men i praktiken är det inte alltid utövaren som tar ansvaret. Ministern nämnde att försäkringsbolaget för berörda fartyg nu har stått för en del av kostnaderna, men det är bara just en del. Staterna och krävde omkring 180 miljoner, vill jag minnas, och den förlikning som ingicks innebär att försäkringsbolaget betalar omkring 105 miljoner. Kostnaderna har tyvärr i väldigt stor utsträckning landat i knät på skattebetalare, särskilt skattebetalarna i Tjörns kommun, och det är väldigt olyckligt. Det har pågått en utredning i domstol om ansvarsfrågan. har den processen lagts ned på grund av att den internationella åklagarkammaren inte har fått in svar från och på de förfrågningar man gjort. Ett medskick till ministern är att han kan försöka driva på lite grann på EU-nivå för att skärpa efterlevnaden av de skyldigheter som åvilar flaggstaten. ser jag att infrastrukturministern kommit in i kammaren, så det kan vara ett medskick också till henne att vi måste säkerställa att flaggstater lever upp till sina åtaganden. 73 Statsrådet (S): Jag vill tacka för en bra interpellation och en konstruktiv ton i interpellationsdebatten. Det är bra att en liten nation som kan uppvisa politisk enighet i den här typen av frågor. Jag tror att det är rätt väg framåt. Jag hoppas att vi tillsammans, även , kan bevaka att resultaten av den handlingsplan som ska presenteras blir önskvärda, så att står bättre rustat att möta det här. Jag instämmer också angående behovet av att skärpa det internationella regelverket kring flaggstaterna. Men det är någonting som lättare låter sig sägas än göras, eftersom de internationella kraven på rederier och rederinationer är så låga. Det skulle verkligen behövas en skärpning för att främja miljöarbetet men också arbetstagarnas rättigheter och standarden på internationell sjöfart. Där kan vi ha ett gemensamt arbete framåt. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellationerna 2015/16:406 och 408 om alkobommar i svenska hamnar 74 Statsrådet (S): har frågat mig när vi kan förvänta oss alkobommar i våra svenska hamnar. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att alkobommarna som har tillkännagett regeringen om installeras. har vidare frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att så få rattonyktra bilförare som möjligt kommer ut i trafiken innan bommarna är uppsatta. Det systematiska arbetet i nollvisionens anda har lett till att nu befinner sig i framkant internationellt när det gäller trafiksäkerhet. En del i framgångarna med den svenska modellen för trafiksäkerhetsarbete är att främja trafiksäkerhetsrelaterade produkter och tjänster, många med en stor exportpotential. Ett bra innovationsklimat på trafiksäkerhetsområdet ger i sin tur möjligheter för företag att växa och skapar fler jobb i . Att arbeta för att förebygga och förhindra rattfylleribrott är en del av den kontrollverksamhet som utförs av , och . Det är självklart viktigt att utveckla goda metoder och arbetssätt för detta. Alkobommarna är ett av flera exempel på nya tekniklösningar för kontroll av nykterhet. Min utgångspunkt är att alkobommar är en intressant möjlighet att förhindra rattfylleri i färjetrafiken och på så sätt öka trafiksäkerheten. Det kan även vara ett sätt att verka för en mer hållbar utveckling inom den tunga trafiken. Vi måste nu i samarbete med myndigheterna och andra nyckelaktörer finna bra lösningar för att ytterligare minska rattfylleriet. 75 (M): Jag vill tacka infrastrukturministern för interpellationssvaret, men jag fick givetvis inte något svar på min fråga. Jag ställde en skriftlig fråga till infrastrukturministern om när vi kan få se alkobommarna på plats och om hur många arbetstillfällen regeringen beräknar att alkobommarna kommer att bidra med. Bakgrunden är, förutom att frågan är väldigt viktig, bland annat en artikel i , där infrastrukturministern skriver att försöksverksamheterna gett goda resultat. Svaret på den skriftliga frågan var helt intetsägande. Det sa ingenting om när man kan få se alkobommar på plats. Då ställde jag givetvis en interpellation. Men får jag ett ännu sämre svar, herr talman, i själva verket inget svar alls på frågan. blandar även infrastrukturministern in den svenska modellen i frågan om alkobommar. Man kan undra hur det kommer sig. Arbetsmarknadens parter har väl ingenting att göra med just den här frågan. Är det över huvud taget lagligt, herr talman, att skriva ett så intetsägande svar på en rak fråga? Frågan var: När kan vi få se alkobommar på plats i våra svenska hamnar? Att det tar så i frågan om alkobommar är under all kritik.