prot · H309104 · 2016-05-12 00:00:00 — Huruvida det är enkelt att regera eller om det är svårare än att vara i opposition vet jag inte. Alliansregeringen fick ju möjligheten att regera under två mandatperioder, och om det var så enkelt vet jag inte. En del av resultatet ser man ju här. Det var inte så enkelt; man fick förlänga effektreserven , trots att det då var andra förutsättningar för energipolitiken. Vad som är enkelt och vad som är svårt är alltså kanske lite knepigt att bestämma sig för här i talarstolen. När jag säger att motioner är överspelade gäller det de motioner där man säger nej till en förändring av det befintliga elcertifikatssystemet. De är ju bevisligen skrivna innan tog beslut om att höja ambitionsnivån i elcertifikatssystemet, så i den bemärkelsen är de naturligtvis överspelade. har nämligen redan fattat de besluten, och motionerna är skrivna innan besluten togs. Det är inte ett sätt att kritisera de motioner som någon i kammaren skriver, utan det är bara att konstatera att arbetsordningen är sådan att en del saker blir överspelade. Det finns inte mycket vi kan göra åt det här och . När det gäller elcertifikatssystemet, som svar på frågan, är det ingen hemlighet att vi från regeringshåll och från Socialdemokraterna har bejakat en förlängning av elcertifikatssystemet. Men låt mig konstatera att det inte per automatik innebär en kopiering av det befintliga systemet. Det behöver ses över, och vi behöver säkert förändra delar i systemet. Men en förlängning behövs för att stimulera fram ny produktionskapacitet, vilket inte är alldeles enkelt i den marknadssituation vi befinner oss i. Det har vi sagt är klart och tydligt. Jag måste bolla tillbaka en fråga till dig, . När jag lyssnade på ditt anförande och när jag läste den motion ni har i det här sammanhanget blev jag inte klok på det ni säger om att ni vill ha en effektreserv som upphör tidigare än 2025 – som ni vill förlänga den till . Vad vill ni egentligen med effektreserven? 22 (KD) replik: Effektreserv 2020–2025 Om har läst både motionen och betänkandet borde det stå ganska klart att gärna hade sett att den hade förlängts till 2030, men just med en avstämning – eller egentligen gärna . Vi ser inte detta med en effektreserv som någonting av givet som ska finnas för alltid, utan det handlar om att kunna pröva det och se om det är nödvändigt eller inte. Det är precis det ni egentligen har motsatt er, det vill säga att man ska kunna pröva och se hur mycket effekt man behöver, om man behöver reserven och vilken typ av effektreserv vi ska ha. Ska det vara bara en svensk reserv, eller ska det vara en nordisk eller en nordisk-baltisk reserv? Hur ska den se ut? Det som intresserar mig här är svar när det gäller detta med att motioner är överspelade i fråga om elcertifikatssystemet. Mig veterligen är det nämligen en väldigt viktig del för den framtida elförsörjningen. En del av vårt uppdrag i är just att titta på alla delar av de olika energislag som finns. Om det inte har framgått tydligt tidigare kan jag påpeka för alla ledamöter och åhörare här att det finns en väldigt rolig passus i det betänkande vi behandlar om just detta med effektreserven. Om Energikommissionen eller något annat händer framöver som beslutas kommer det att tas i beaktande. Jag vet inte om det har framkommit riktigt, men det är ganska intressant. Jag läste det ganska . Det innebär ju att det rimligtvis borde gälla alla de frågor vi tar upp i detta sammanhang. Eller hur ser på det? 23 (S) replik: Låt mig först och främst backa tillbaka till diskussionen om uppföljning och så vidare. Jag sa någonting om det i mitt anförande. Jag måste säga att jag är lite förvånad över att , men också övriga företrädare för Alliansen, vill göra om det operativa ansvaret för tillsyn och uppföljning av verksamheten från ett ganska renodlat myndighetsansvar – vi har myndigheter som har på sin dagordning att göra detta – till ett ansvar som ligger på politiken och den här kammaren, som då ska ägna sig åt uppföljning av effektreserven och dess konsekvenser. Jag måste säga att jag är lite förvånad över det. Jag tycker nog att det är en ganska bra arbetsfördelning mellan politiken och myndigheterna när det gäller uppföljning av den här typen av instrument, och det tycker nog regeringen också eftersom den inte har något annat förslag. Lite grann på samma sätt är det med rollfördelningen mellan och regeringen. Det har vi diskuterat tidigare, och jag. Det är klart att vi måste kunna ha en operativ politik på energiområdet som regeringen är ansvarig för. är en statlig utredning, och det kan inte vara ett beslutsorgan. Vi ska diskutera alla möjliga frågor, och vi ska lägga fram förslag utifrån det vi kommer fram till. Vi kommer säkert att återkomma till det i relativ närtid, men det är inte där besluten kan fattas. Vi kan ta fram underlag för det, och vi kan göra scenariobeskrivningar. Det är vårt uppdrag, och det kommer vi att göra för både kortsiktiga och långsiktiga frågor. Det är dock regeringen som måste fatta de operativa besluten, och så ska det vara. Jag vill avsluta med att återigen understryka det faktum att det inte på något sätt är en nedvärderande beskrivning när det gäller motionerna. Om man läser detta noga kan man dock konstatera att vissa av motionerna tar sin utgångspunkt i förutsättningar som gällde före de riksdagsbeslut om elcertifikatssystemet som togs . Det är bara att beklaga att det blir på det sättet, men det finns inget nedvärderande i det. Jag uppmanar till att skriva ännu mer motioner på energipolitikens område. Det är nog det vi behöver. 24 (MP): Effektreserv 2020–2025 Jag kan konstatera att det hos vissa av oppositionspolitikerna i kammaren inte saknas kreativitet vad gäller att göra i princip alla debatter till en allmän kärnkraftsdebatt. Låt mig ge några kommentarer med anledning av detta. Vi står nu i ett läge där kärnkraftsägarna har beslutat att fyra av tio kärnkraftsreaktorer ska stängas , eftersom de är olönsamma. Det främsta skälet till att de är olönsamma är de höjda säkerhetskraven med oberoende härdkylning som har kommit till efter olyckan i . De partier som kritiserar stängningen av de fyra reaktorerna bör rimligen svara på hur man ekonomiskt ska rädda kärnkraften eller om man helt enkelt inte vill ha de höjda säkerhetskraven på kärnkraften. Man har framfört argumentet att vi av klimatskäl ska exportera el till andra länder, men det verkar bara gälla om det är kärnkraftsel som exporteras. När regeringen lägger fram förslag om satsningar på förnybar el säger nej med argumentet att det inte behövs mer el i det svenska elsystemet. Att ha ett överskott av förnybar el verkar alltså inte locka. Regeringen med Socialdemokraterna och har presenterat en politik för förnybar energi. Vi menar att det behövs en plan för hur vi ska kunna nå dit. På elmarknaden börjar en viss kraftproduktion att bli gammal och kommer att stängas ned. Då behöver vi ha en buffert. Att säkerställa att det finns tillräckligt med el årets alla timmar är avgörande i elsystemet. Det finns många verktyg för att säkerställa det: reglerande produktion, flexibel konsumtion och överföring i näten till våra grannländer. Detta betänkande handlar om den så kallade effektreserven som infördes och som är ytterligare en säkerhet vid extrema situationer om behovet av el är ovanligt stort som produktionen är lägre än nödvändigt. Sambandet mellan låg temperatur och elkonsumtion finns ju bara om man använder el för uppvärmning, vilket är ineffektivt och något som successivt bör fasas ut. Om vi kan minska behovet av elvärme kommer vi också att kunna minska utmaningarna med höga effekttoppar. Effektreserven har aldrig varit tänkt som en långsiktig lösning, men den behövs ännu ett tag som en övergångslösning. välkomnar att regeringen föreslår en förlängning med . Förslaget är att effektreserven succesivt ska trappas ned, från dagens till 2017 och därefter . Det är positivt att regeringen därutöver har gett uppdraget att analysera efterfrågeflexibilitet som ett viktigt verktyg för att hantera effektbehovet. Med ny teknik och incitament för elkonsumenter att vara flexibla i sin konsumtion kan effekttoppar minska, vilket kan spara pengar för den enskilda och ge ett mer effektivt energisystem. Huvudprincipen är att konsumenterna reagerar på prissignalerna utifrån utbud och efterfrågan. Men potentialen för mer aktiva elkunder är väldigt stor. Framöver tror jag att reglerbar produktion, lagring, nätutbyggnad och efterfrågeflexibilitet får en större roll och att effektreserven därmed inte kommer att behövas. Effektreserv 2020--2025 Sedan effektreserven infördes har den använts väldigt sällan och kan mer ses som en form av försäkring. Den befintliga produktionen i effektreserven består av fossil energi, ett koleldat värmekraftverk och tre oljeeldade kraftverk. Med regeringens höjda klimatambitioner och arbetet för ett fossilfritt är det rimligt att det nu ska ställas miljökrav på elproduktionen i effektreserven. Jag välkomnar att de borgerliga partierna nu efterfrågar miljökrav i effektreserven, men frågan väcks förstås varför de inte införde det under sina i regeringsställning och vid de två tillfällen när effektreserven justerades . Regeringen konstaterar att det inom ramen för kommande föreskrifter finns utrymme för att ställa tydliga miljökrav vid upphandling av produktionskapacitet. Energiminister betonade också vikten av miljökrav när han vid en presskonferens presenterade förslaget att förlänga effektreserven. Det finns tekniska möjligheter att byta ut fossila bränslen mot förnybara. Med detta vill jag yrka bifall till propositionen och avslag och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 6 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2015/16:UFöU3 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2015/16:119) 25 (SD): För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. bidrar till att skapa fred i flera muslimska länder. Trots att vi bestämt oss för att återgå till ett invasionsförsvar och kämpar med den uppgiften på hemmaplan så avdelar vi personal till internationella fredsoperationer. Det gör vi för att vi tycker att det är viktigt. Det är viktigt att hejda och avbryta processer i främmande länder där människor lider och där man trampar på deras humanitära rättigheter. Vi kan avdela vissa militära personella resurser, men inte hur mycket som helst. De ekonomiska medlen för internationella fredsoperationer bör tas från biståndsbudgeten, eftersom det är fråga om bistånd. Behöver vi då öka biståndsbudgeten? Ja, är det tänkbart. Vårt egentliga försvar tar vi hand om på hemmafronten eller på andra ställen, såsom i , där våra direkta intressen är hotade. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Deltagande i internationella fredsoperationer har sina särskilda villkor. Motståndarna i dessa krig har inga stora komplexa förband eller dyra avancerade materielsystem, men de krigar med gerillataktik och ibland följer de inte krigets lagar. Det gör det svårt för våra pojkar och flickor därute. I , precis som när vi var i , är IED och andra minor ett gissel. Beroende på utvecklingen kan tyngre minskyddade fordon bli ett krav från Malistyrkan. Optimismen var för stor när den arabiska våren bröt ut. Många trodde att hela MENA-området var på väg att snabbt bli demokratier och gryende välfärdsstater. Tyvärr var denna optimism grundad mer på hemmagjorda föreställningar än på riktiga iakttagelser i själva området. Mycket tyder på att demokratiseringen av MENA-området kommer att ta tid och att utvecklingen måste börja inifrån av människor från området. gäller det att inte tillåta pessimismen att bli för stor. Islamismen ska slås ned om möjligt. Sedan bör krafter i området kunna etablera energi för en demokratisk utveckling. De har sett vart demokratin har fört och vilka frukter de kan njuta om de också lyckas. Flyktingströmmarna till måste däremot brytas för alltid. Att acceptera att det kontinuerligt kommer fler flyktingströmmar till är som att säga att det är okej att människorna själva i området inte ska ta itu med sina problem. Flyktingproblemen ska lösas i närområdena på samma sätt som hjälpte norska och finska flyktingar under . Det är en självklarhet. är det viktigt att alltid ha en god långsiktig planering för alla internationella fredsoperationer. Vi röstade nej till Libyeninsatsen dels för att det inte fanns någon tanke på att föra in marktrupp – boots on the ground – efter flyginsatserna, dels för att det var mycket oklart vilken sida som man borde stödja. Vi hade rätt om . är situationen på marken där katastrofal. Det är också delvis på grund av Libyeninsatsen som vi måste ha en Maliinsats. Stora mängder krigsmateriel har nämligen förts in i från Det som en gång på allvar kommer att bryta fattigdomens bojor är handel. Att köpa ett lands varor skänker mer kraft än att ge det bidrag. Det är väl lite så som kineserna har påverkat . Och så vore det bra om det blev också från vår sida i det långa loppet. Handel är inte att utnyttja, handel är att bygga ett växthus på det som kan gry i de här länderna. Betänkandet uppmärksammar problemet med Medevac inom ramen för Maliinsatsen. Att de indonesiska som ska vara de svenska soldaterna till hjälp saknar mörkerförmåga är oacceptabelt. De indonesiska helikoptrarna är av samma grundmodell, Superpuma, som dem som vi har avvecklat i det svenska försvaret. Fast våra Superpumor var anpassade för flygräddning och hade naturligtvis mörkerförmåga. Avsaknad av mörkerförmåga hos de indonesiska helikoptrarna binder våra soldater till att vara nära basen, och dessutom är det en stor riskfaktor. Mörkerförmågan borde vara en standard i dessa operationer. Jag vill också framföra ett tack till de svenska soldaterna och officerarna som ger oss en anledning att vara stolta. Personal från 2 byggde den svenska campen, Camp . Den 32:a bataljonen från och den 71:a bataljonen från Revinge har utgjort insatsstyrkan. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Svenska soldater och officerare har ett rykte som åter och åter befästes: De är kloka, dugliga och modiga. Ni är vår tids hjältar. Det är svårt för oss att ens förstå hur tungt det måste vara att bära full stridsmundering i stekande sol. får ofta beröm för ert arbete och det ni har uträttat, svenska soldater och officerare. 26 (S): Till att börja med vill jag yrka bifall till förslaget i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande. Det är glädjande att riksdag med en så bred enighet förhoppningsvis kan fatta beslut om den insats som vi nu debatterar. Det handlar om att sända kvinnor och män ut på farliga uppdrag i världen. Det som dagens debatt och beslut gäller är en förlängning av insatsen i fram , under förutsättning att det även i fortsättningen finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut i . Att nu kunna förlänga denna insats är viktigt utifrån många aspekter. har exempelvis lämplig kompetens och utrustning för att utföra det som FN efterfrågar. bidrag till Minusma innebär en möjlighet till förnyad kunskap om FN:s fredsfrämjande verksamhet. Det är kunskap som kommer att vara värdefull även för och Försvarsmakten, bland annat om tillfälle ges att delta i fler FN-ledda insatser. bidrag till Minusma, ett underrättelsekompani, ger FN bättre kontroll över händelseförloppet i den oroliga norra delen av , där också FN-soldater själva har blivit måltavla för terrorister. FN-soldaternas närvaro i den här delen av är nödvändig för att civilbefolkningen i ska kunna återgå till ett normalt liv. Bakgrunden till detta uppdrag är konflikten som pågår i och som har destabiliserat landet och negativt påverkat dess grannländer. De väpnade konflikterna i utgör ett hot mot regional såväl som global fred och säkerhet. Insatsen är viktig för , men även för hela världen. Om vi kan undvika att ytterligare en stat faller sönder är oerhört mycket vunnet. I pågår två olika politiska konflikter, dels den politiska konflikten mellan staten och olika grupper i norr gällande självstyre, dels konflikten med väpnade islamister som vill införa sharialagar och bilda ett islamistiskt kalifat. För båda typerna av grupper har kontrollen över de illegala handelsflöden som passerar genom stor ekonomisk betydelse. Lösningen på konflikten är komplex och kan inte enbart fokusera på att begränsa konflikterna. Vi måste faktiskt också hjälpa till att lösa grundorsakerna. Här är resolutionen från tydlig. Minusmainsatsen har fyra huvudsakliga uppgifter: stöd till säkerhet, stabilitet och skydd av civila, stöd till den nationella politiska dialogen och försoning, stöd till att återupprätta statens överhöghet i hela landet och stöd till parterna att uppfylla fredsavtalet. Målet för svenskt deltagande i insatsen är enligt regeringens proposition att bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådets resolution. Eftersom utveckling inte kan byggas utan säkerhet är det logiskt att är med och bidrar i en militär FN-ledd insats som genom bistånd bidrar till att stabilisera och stödja utveckling. Om humanitärt arbete ska kunna vara framgångsrikt måste det finnas en så trygg och säker miljö som möjligt. långsiktiga bistånd till uppgick till . beräknar vi att det kommer att uppgå till ca . Vi vet att humanitära stöd till uppgick till nära . Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Det svenska stödet kanaliseras genom FN, och internationella och svenska humanitära organisationer samt genom expertpersonal som ställs till förfogande via Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. bidrar även med omfattande basbudgetstöd till humanitära organisationer som gör betydande insatser i och dess grannskap. planerar vi att ge i humanitärt stöd till . Gällande yrkandet om uppföljning och utvärdering av internationella insatser är det positivt att utskottet är tydligt med att regeringen bör formulera uppföljbara mål för den svenska insatsen och ange hur man avser att utvärdera den svenska insatsen mot de uppställda målen. Vi socialdemokrater välkomnar detta. När frågan behandlades av utskottet hade vi en reservation där vi underströk att vi påpekade att en nationell strategi för svenskt deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet borde belysa hur utrikes‑, försvars‑, säkerhets- och utvecklingspolitiken ömsesidigt berikar varandra och skapar en genomtänkt helhet som lägger grunden för breda, välplanerade insatser. Det är angeläget – inte minst på grund av att det innebär ett betydande ansvar att sända svenska trupper på uppdrag utomlands – att mål och motiv för de svenska bidragen till internationella insatser inom det freds- och säkerhetsfrämjande området tydligt framgår. Det är dessutom svårt att utan en samlad redovisning av omfattningen, inriktningen, kostnaderna med mera fatta beslut om prioriteringar eller analysera hur kan svara mot tänkbara behov av insatser . En väl genomförd analys kan ge viktiga lärdomar inför framtida engagemang, till exempel när det gäller styrningen av civil-militär samverkan, samverkan med mottagarlandets myndigheter, effekter för svensk kompetens och förmåga samt resultatet på samhällelig nivå i mottagarlandet. Avslutningsvis, fru talman, vill jag tacka alla dem som tjänstgör i fredsfrämjande internationella insatser. Det är dessa svenska kvinnors och mäns beredvillighet, uppoffringar och risktagande som gör att , genom deras arbete, kan bidra till internationell fred och säkerhet. (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 27 TREDJE VICE TALMANNEN: Härmed vill jag hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , statsrådet , försvarsminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och röra dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Brister identifierade vid försvarets övningar 28 HANS (M): Övningsverksamheten ökar nu i . Det är välkommet och ett resultat av den försvarsöverenskommelse som ingåtts. Det är viktigt med övningar. Det gör att man lär sig, och man drar slutsatser av hur tillståndet är när det gäller personal och materiel. För någon dag sedan kunde en kvällstidning rapportera om att vid övningen Cold Response i med ca 2 000 svenska soldater som deltog fungerade inte kommunikationsutrustningen på önskvärt sätt, utan i stället fick man använda egna civila mobiler. Det är en brist som har identifierats och som naturligtvis långsiktigt måste lösas. Jag var också på plats i på I 19 och har fått bred information om denna utmärkta övning. Med övningar identifierar vi brister. kommer allvarliga uppgifter om olika materielprojekt som kan bli dyrare än planerat. Vi kan komma att stå inför viktiga strategiska val. Min fråga till försvarsministern är: Med nya brister identifierade och möjliga kostnadsökningar, föredras då sänkta ambitioner eller samtal om behov av tillskott av mer pengar för att säkra vårt inriktningsbeslut? 29 Försvarsminister (S): Tack för frågan! Det var en väl tillspetsad fråga som ställer mig i någon sorts försvarssituation här, men jag tänker inte gå i den fällan. När man får fördyringar och problem i organisationen tittar man på hur man ska hantera problemen, vilken typ av kostnadspress man har och vilken typ av prioriteringar man kan göra när det gäller materielprojekten. Det är någonting jag förutsätter borde ha förekommit under den förra regeringens tid, och det förekommer definitivt under den här regeringens tid. Vi jobbar aktivt med att hantera materielfrågorna. När det gäller brigadledningsövningen var jag och besökte ledningsregementet i går. Jag har också tidigare fått en ordentlig genomgång om det. Det är bra att eventuella brister kommer fram, för då kan man åtgärda dem. Vi skönmålar inte, utan vi ser sanningen. 30 HANS (M): Jag beklagar att inte försvarsministern vill gå i min fälla. Jag får göra en ännu större björngrop. Men detta är viktigt. Jag delar uppfattningen att vi har identifierat problemet som är uppmärksammat. Vi vet också att det finns en del andra utmaningar, och vi har ett antal materielprojekt framför oss som kan innebära fördyringar. Därför är det viktigt att vi rätt snart, så fort som möjligt, slutar att ägna oss åt torrsim utan ser verkligheten sådan den är. Då måste vi göra ett strategiskt val – sänkta ambitioner eller tillskott av medel – och jag vill inte sänka ambitionerna. 31 Försvarsminister (S): är det definitivt inte så att vi befinner oss i någon torrsimssituation. De saker vi gör för att bearbeta kostnadsbilder är riktiga och reella och sker i förhållande till myndigheterna. Jag förutsätter att myndigheterna gör allt de kan. På annat sätt kan man inte agera som regering. Jag kan inte stå här i kammaren och utlova en massa pengar till det ena och det andra. I mitt uppdrag ingår också att hålla sig inom de ramar som vi har satt i den försvarsuppgörelse som finns. Bostadssituationen för personer med tillfälliga uppehållstillstånd 32 NOOSHI DADGOSTAR (V): Min fråga riktar sig till statsrådet . Regeringen kommer att gå fram med ett förslag om att ge tillfälliga uppehållstillstånd till de personer som har flytt undan krig och som har långvariga skyddsbehov. Det riskerar att skapa osäkerhet och utsatthet hos de enskilda individerna trots att de redan är här och vi i princip vet att de är här för att stanna. Min fråga till statsrådet är: Hur ska de nya svenskar som kommer till etablera sig på bostadsmarknaden? Vilken bank ska ge bolån till personer med tillfälliga uppehållstillstånd? Vilken hyresvärd ska ge ett hyreskontrakt till personer med tillfälliga uppehållstillstånd? Min uppfattning är att vi måste öppna vägar för människor att komma in på bostadsmarknaden. Vi måste se till att människor kan efterfråga bostäder.