prot · H30972 · 2016-03-01 00:00:00 — Jämfört med andra storstäder har sämre infrastruktur och kollektivtrafik. De här satsningarna, inte minst Västlänken, som kommer att innebära stora möjligheter för tågtrafiken till och från och för pendeltågstrafiken, är helt avgörande. Därför kommer regeringen självklart att vårda den överenskommelse som finns mellan parterna i det här projektet. är en av parterna. Hallandsregionen är ytterligare en, och sedan är det naturligtvis staten. Där är det en viktig princip. Till skillnad från i , där man inte hade den typen av överenskommelse, finns det en överenskommelse om att intäkterna från trängselskatten ska användas till satsningar i det här geografiska området. Det är naturligtvis en oerhört viktig princip, också för att upprätthålla en legitimitet kring uttaget av trängselskatt med anledning av hur den diskussionen har varit. Däremot är det naturligtvis inte avgörande för projektets trovärdighet eller för framskridandet från exakt vilket konto de här pengarna tas. Det som är viktigt är att staten står för sin del av åtagandet, det vill säga att den summa som trängselskatterna inbringar ska staten bidra med. I den delen finns det inga som helst tveksamheter. Staten står fast vid sin del av avtalet och kommer så att fortsätta göra. Jag tycker att det är väldigt intressant när tar upp frågan om Backaundantaget. tillträdde jag som infrastrukturminister. Om den tidigare alliansregeringen hade haft för avsikt att införa ett undantag är det jättekonstigt att det inte fanns någonting förberett för det på när jag tillträdde . Det hade varit en rekordsnabb process om det skulle utredas, lagrådsremitteras, riksdagsbehandlas och dessutom införas ett nytt system från när det inte var förberett . 117 (M): Jag ska säga något kort om Backaundantaget. Man kan dividera om hur mycket som var förberett och inte. Vi kan bara konstatera att finansminister stod i valkampanjen och var otroligt tydligt med ett vallöfte från Socialdemokraternas sida. Det är alltså inte infört, och vi skriver nu 2016. Det skapar en osäkerhet om viktiga investeringar i . Det handlar om trovärdigheten kopplad till det västsvenska paketet. Det är en osäkerhet i onödan. Sedan kommer vi in på finansieringen och budgettrixandet. Där är infrastrukturministern tydlig med att det är just ett budgettrixande. Det är ökade kostnader för migration, sjukskrivning etcetera. För att få någon ordning på ekonomin behövde man trixa. Det är bra att det är tydligt i den delen. Jag ställde också mina frågor för att få ett ganska tydligt löfte från ministerns sida om att jag som göteborgare inte ska ta en extra kostnad. I den delen tycker jag att det är bra att det kommer ett tydligt besked. Det är alltså inte de andra avtalsslutande parterna som ska in i det hela. Men kvar i den här diskussionen, fru talman, är åtminstone två frågor. Varför har regeringen och inte informerat de andra avtalsslutande parterna om att man skulle göra detta budgettrixande? Det är rätt konstigt med den förvåning vi kunde se hos lokala partikollegor, brett politiskt, kring frågan: Varför agerar man på ett sådant sätt? Sedan har vi den ekonomiska frågan, fru talman, som jag ställde i det förra inlägget och som jag vill upprepa. Statsrådet säger: är det låg ränta. Det ger inte jättestora kostnader. Men då är min fråga: Hur stora extrakostnader ger det? Vi vet att har lämnat en promemoria till där de har sagt att skulle man göra detta under hela avtalsperioden handlar det om en extrakostnad på för staten. är det inte aktuellt i den storleksordningen, men faktum kvarstår. Kommer regeringen att fortsätta med detta också andra budgetår efter 2016? Det torde vara en ganska enkel fråga för infrastrukturministern att svara på: Överväger man detta eller inte? Vad blir de årliga extrakostnaderna för ytterst oss som skattebetalare? När man trixar på det här sättet är det inte som att det inte ger en kostnad eller som att någon annan betalar. Det är alltid skattebetalare som får betala för den typ av göranden som regeringen håller på med, som när det gäller den här typen av trixande. Då tycker jag att det vore ansvarsfullt och anständigt om ministern kunde svara på: Vilken extrakostnad ger det när regeringen trixar på detta sätt? Kommer man att använda den här rockaden också under kommande budgetår? Återigen: Varför har man inte informerat de andra avtalsslutande parterna om att man skulle göra detta? Det är något som hade kunnat undvika rätt mycket av den osäkerhet vi har kunnat se i den här frågan. 118 (M): Jag blir lite beklämd när infrastrukturministern vägrar svara på de frågor som vi har ställt och väldigt klart framfört. Det är självklart att det är oerhört viktigt – jag är glad att infrastrukturministern säger det – att det västsvenska paketet kommer att genomföras. Men det är faktiskt viktigt att man gör det enligt det avtal som man har slutit. Infrastrukturministern vägrade att ta ordet ”avtal” i sin mun. Hon kallade det en ”överenskommelse”. Ett avtal är viktigare än en överenskommelse. Jag skulle uppskatta om infrastrukturministern här i kammaren kunde garantera att staten kommer att stå fast vid det avtal som vi har. Jag ställde också frågan: Vilka andra projekt kommer att drabbas av att räntekostnaderna kommer att belasta någon annan för de upptagna lån som man har för att finansiera det västsvenska paketet? När kommer ni att realisera Backaundantaget? När det gäller flera frågor och interpellationer har infrastrukturministern sagt: Med skyndsamhet behandlar vi detta. Det har man snart gjort i tre kvarts år. När har man skyndat klart? När kan Backaborna få sitt undantag från trängselskatten? 119 Statsrådet (S): Jag kan en gång till hänvisa till det avtal som föreligger, eftersom jag har använt det uttrycket . Jag fick fyra frågor i interpellationen från . Jag har faktiskt svarat på alla fyra. Om vi ska komma någon vart i en sådan här diskussion är det bra om vi också lyssnar till varandra. Då blir det mycket enklare. Staten står fast vid sin del av överenskommelsen, sin del av avtalet. Den summa som man får in från trängselskatterna ska också användas i det västsvenska paketet. Sedan gör man en annan finansiering av de pengarna. Men det som är viktigt för göteborgarna är naturligtvis att de projekt som det här omfattar fortsätter enligt plan och att staten står fast vid sin del av avtalet. De här pengarna står staten för, eftersom trängselskatten är en statlig skatt som går in i statskassan. När det gäller statskassan är det inte så att pengarna liksom rinner ned i olika rör och att de sedan stannar där, utan en budget är en helhet. Man skulle kunna ställa en fråga tillbaka. Vi hamnade i ett läge där de kraftiga migrationsströmmar som vi såg medförde stora ökade kostnader för staten. Anser att det hade varit bättre att inte betala ut de extra medlen till kommuner och landsting för att klara av de extra kostnader som uppstod? Det var nämligen det valet man gjorde. Det handlade om att dra ned på andra saker eller att hantera frågor på ett annat sätt för att slippa göra den typen av neddragningar eller säga till kommunerna: får ni klara detta bäst ni kan. Regeringen valde att skjuta till medel för att kommuner och landsting skulle klara den svåra uppgift som de ställdes inför. Det har jag inga problem med att stå för. Men vi står också upp för avtalet. Med vallöften är det så att man har på sig att leverera. Än så länge har det inte ens gått regeringen tillträdde. Vi har redan levererat när det gäller merparten. Antingen är vi färdiga med leverans eller så har vi påbörjat leverans när det gäller i stort sett alla de vallöften som vi gav. Och vi har fortfarande på oss. Ni behöver inte vara oroliga för att vi inte kommer att leverera i fråga om vårt vallöfte. Det kommer vi att göra. Men jag tycker fortfarande att det som jag nämnde tidigare är intressant. Om den tidigare regeringen hade tänkt införa Backaundantaget från , som påstår, undrar jag: Varför fanns det inget förberett i när klev in där ? Det hade gått mycket fortare då. Det fanns ingenting. Hon fick börja från början. Det fanns inget som var skickat till Lagrådet. Det här är ju en lagstiftningsförändring, eftersom hela trängselskatten är en lag. Vi fortsätter att jobba skyndsamt med frågan och kommer att leverera även på detta vallöfte. Det kan ni vara helt trygga med. 120 (M): När det gäller frågan om kommuner och landsting slöts det först en överenskommelse mellan regeringen och ett antal partier om migration, och extra resurser i kommuner och landsting var alltså en del av det. Låt oss lämna den diskussionen och komma tillbaka till huvudfrågan om trängselskatt. Infrastrukturministern sa alldeles : ställde fyra frågor som jag har svarat på. Jag kan bara konstatera att min andra fråga, fru talman, löd så här: Hur stor extra kostnad uppskattar statsrådet kommer att uppstå genom att finansieringen av Västsvenska paketet sker med lån i stället för intäkter från trängselskatten? Vi har ännu inte hört något svar på den frågan. Ministern säger att räntan är låg , så kostnaden torde, antar jag, vara lägre än om det är ett högre ränteläge. Då får jag väl för en tredje gång upprepa frågan: Hur stor extra kostnad i kronor eller räknar ministern med att den här abrovinken, budgettrixandet, ger upphov till som landar på utvecklingsanslaget i statens budget? Det är väl en ganska enkel fråga att svara på. Den andra frågan är: Tänker sig regeringen att man ska fortsätta med den här typen av lånefinansiering vad gäller Västsvenska paketet och Stockholmsöverenskommelsen, inte bara 2016 utan också kommande år? Då kan man ju lägga kostnaderna på varandra så att det blir en rätt ansenlig kostnad som rimligen kommer att trycka ut någonting annat. Man kan säga att ränteläget är lågt och att det inte blir så jättestora kostnader, men allt annat lika genererar det en extra kostnad, och kvar för ministern att svara på är: Hur stor blir denna extra kostnad? Vi tar det en tredje gång så får ministern en tredje chans att svara på detta. 121 Statsrådet (S): Jag har som sagt var redan svarat på alla de fyra frågorna. När det gäller den fråga som lyfter i sitt sista inlägg här var svaret att det torde bli en tämligen liten fördyring, men exakt hur stor eller liten vet vi inte eftersom vi inte har fått den uppskattningen . Den här regeringen fattar beslut om varje års budget . Det har vi för avsikt att göra även detta år, det vill säga komma med förslag om 2017 års budget till . Det innebär att vad vi tänker göra under har vi naturligtvis inte tagit ställning till . Det tror jag inte är något unikt för den här regeringen, utan det är en ganska vanlig ordning att man fattar beslut på det sättet. När det gäller varför de andra parterna inte blev informerade var det så att redogjorde i en debattartikel för de åtgärder som regeringen vidtog för att komma under utgiftstaket utan att belasta kommuner och landsting. Jag tolkar svar i inläggen här som att hade föredragit en åtstramning på kommunsektorn i stället för att lösa problemen på det här sättet, och det är ju också ett besked. Skälet till att det inte ytterligare informerades var att man från regeringens och sida gjorde bedömningen att detta inte var en åtgärd som påverkade avtalstroheten. Därför fanns det ingen anledning. Staten står kvar vid sitt åtagande enligt avtalet. De pengar som staten har sagt att man ska bidra med kommer staten att bidra med. Alltså finns det ingenting som påverkar avtalet i grunden. Det är skälet till att det inte informerades ytterligare. Men uppgifterna fanns tillgängliga . Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2015/16:366 om transporter till och från 122 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag gör för att främja utbyggnaden av kollektivtrafik till . Inledningsvis vill jag tydliggöra att ansvaret för kollektivtrafiken till ligger på , som är den regionala kollektivtrafikmyndigheten. Staten medfinansierar via nuvarande länsplan till exempel Kistagren, som skulle kunna kollektivtrafikförsörja , och jag kan bara beklaga att den har skjutits fram . För att åstadkomma ett effektivt och modernt transportsystem som hänger samman med stadsutveckling har regeringen fattat beslut om så kallade stadsmiljöavtal – stöd för investeringar i anläggningar och/eller nya transportlösningar för kollektivtrafik. Därutöver pågår inom ramen för den så kallade Sverigeförhandlingen ett arbete med att öka bostadsbyggandet i storstäder med kostnadseffektiva kollektivtrafikåtgärder. Dessa insatser bedömer regeringen sammantaget ger ett bra stöd för utveckling av kollektiva transporter i våra storstäder. Ansvaret för den konkreta planeringen av kollektivtrafikobjekt ligger dock kvar på regional nivå. 123 (M): Tack, ministern, för svaret! diskuteras som om det vore en fråga bara för . Inget kunde enligt mig vara mer fel. Vi som bor i olika delar av vårt avlånga land behöver goda kommunikationer till och från vår huvudstad i precis lika stor utsträckning som alla de som bor i . Det är faktiskt allas vår flygplats det handlar om. När den nya S- och MP-regeringen tillträdde efter valet stod det tidigt klart att den nya regeringen ville lägga ned . En förhandlingsperson tillsattes med just det uppdraget, trots att en majoritet av var emot regeringens planer. Det tog och flera tillkännagivanden och KU-anmälningar innan regeringen meddelade att man inte avsåg att fullfölja de planer man hade, åtminstone inte , som vi kan tolka det. När ministern i sitt svar vill låta er som lyssnar tro att det är Alliansen i som är ansvariga för att försenats är det helt enkelt fel. Kistagren, som skulle kunna kollektivtrafikförsörja med spårbunden trafik, har försenats eftersom den regering som är minister i har skapat osäkerhet kring existens. Är ministern nu positiv till att dra spårväg till så att vi får en spårbunden kollektivtrafikförsörjning till denna flygplats i vår huvudstad? 124 (S): Jag skulle vilja börja med att tacka för att han lyfter upp frågan om kollektivtrafiken i . Frågan om Kistagren är en fråga som har harvats . Själv har jag varit politiker i . Bland annat var jag vice ordförande i stadsbyggnadsnämnden . Då höll vi på inte minst med den här frågan, och trafikstarten planerades till 2016. Jag kan väl säga att det var långt innan den nuvarande regeringen hade tillträtt. Det har hänt en del på vägen. Från att byggstarten skulle vara 2014 har vi ännu inget genomförandebeslut. försöker göra gällande, fru talman, att det skulle vara den sittande regeringens fel att genomförandebeslutet inte är taget, men ingenting kan vara mer fel. I själva verket handlar det om att vi har en moderatledd landstingsledning som sitter på sin tredje mandatperiod och som fortfarande inte har lyckats hålla ekonomin i schack. I underlaget inför förra årets budget saknade man 2 miljarder i investeringsbudgeten, och då var man tvungen att dra ned på något. Det var bland annat Kistagren som fick vänta, detta trots att under hela den här perioden haft landets högsta landstingsskatt. Man är alltså inte lågtaxerad, utan det handlar i själva verket om att vi har en landstingsledning som inte klarar av att hålla i pengarna eller att göra de prioriteringar som behövs för att ska kunna utvecklas. Det är alltså finansieringen som saknas, ingenting annat. Det har ingenting med att göra. I själva verket handlar Kistagren om behovet av en bra kollektivtrafik till ett av landets viktigaste företagscentrum, nämligen , och om att koppla ihop det med övrig kollektivtrafik på ett bra och smart sätt. Flygplatsen är faktiskt helt oväsentlig i det här sammanhanget, men det är klart att det vore lämpligt med spårbunden kollektivtrafik dit. Om inte flygplatsen fanns där skulle åtminstone 30 000 bostäder kunna byggas. Då skulle det också behövas spårbunden kollektivtrafik. Den frågan är alltså irrelevant. Flygplatsen är i det här sammanhanget inte det viktiga och har ingenting med den här banan att göra. Jag betackar mig för att man far med osanning, för det är vad det handlar om i själva verket. Å andra sidan är det här ett angeläget projekt, och jag är jätteglad att är med och drar i frågorna om behovet av kollektivtrafiksatsningar i . Jag hoppas att du gör det i fortsättningen också och att du hjälper till att tala om för dina partikollegor i hur viktig den här satsningen är. Inte minst ser jag fram emot och prioriteringar i den statliga ekonomin framöver och deras prioriteringar rörande kollektivtrafik i . Vi stockholmare behöver absolut all draghjälp vi kan få. 125 Statsrådet (S): Mycket ska man höra, höll jag på att säga. Jag kan bara konstatera att i den nationella planen, som vi har diskuterat tidigare här , finns faktiskt medel avsatta, totalt , till medfinansiering av som vi diskuterar här . Intressant i sammanhanget är att antingen är den moderatledda regimen i synsk eller också hade också den tidigare majoriteten i betänkligheter kring . skedde det som gjorde att man sköt upp byggstarten . Det var ett tjänstemannaförslag, därför att tjänstemännen hade upptäckt att pengarna inte räckte till det man hade planerat. Socialdemokraterna i var kritiska till att kostnaderna för och hade dragit iväg på ett sätt så att pengarna inte räckte till . Det är märkligt att detta skedde innan den här regeringen tillträdde. Om det var en kristallkula man hade den gången som gjorde att man listade ut att den kommande regeringen eventuellt skulle ha synpunkter på eller om den moderatledda ledningen i helt enkelt inte har kunnat hålla i pengarna och uppfylla sina åtaganden gentemot stockholmarna kan man fundera på. Jag vet vad jag tror i den frågan. 126 (M): Min kollega i trafikutskottet , socialdemokrat från , ska jag säga också så att alla har förstått det ifall det inte framgick av hennes tidigare inlägg, är glad att jag som kommer från i är positiv till infrastruktur i . Möjligen är det underförstått att jag inte borde bry mig om det egentligen. Min poäng är att är hela . Jag noterar i inlägg att hon inte riktigt ser det på det sättet utan tycker att flygplatsen är oväsentlig och att hon hellre skulle vilja bygga bostäder där. Det är så jag tolkar henne. Poängen i mitt första inlägg var just att den här regeringen har skapat osäkerhet kring framtid. Trots löften före valet om att man inte skulle röra , lägga ned flygplatser eller införa flygskatt och sådant heller – det är bara några i raden av alla brutna vallöften – skapade man osäkerhet så fort man klev in i regeringsställning. Man har skapat osäkerhet kring flygplatsens framtid, och i det läget är det svårt att bygga spårbunden trafik för att kollektivtrafikförsörja området, och då blir det förseningar. Det var precis det jag pratade om. Jag frågar inte ministern om hon är positiv till spårbunden trafik till för att vara fräck, fru talman, utan jag frågar det för att man ville lägga ned den här flygplatsen. Därför kvarstår min fråga till ministern – hon svarade på en massa andra saker men inte just det – om hon vill ha spårbunden trafik till . Ja eller nej! Det är en enkel fråga. Eller har hon samma uppfattning som sin partikollega att är oväsentlig? 127 (S): Det är mycket riktigt så att jag och kanske inte har samma inställning till . Men det har inte med flygplatsens varande att göra, utan det har med helt andra saker att göra, inte minst med som landets tillväxtmotor och med behovet av bostäder i . Det är min inställning. Men den har ingenting att göra med dragning – vare sig flygplatsen eller min inställning till Brommaflyget, eller din för den delen – utan den har att göra med arbetsplatsetablering och förhållandet till övriga . Det är den centrala frågan här. Men flygplatsen ligger där, och då är det klart att man ska använda den när man drar spårbunden trafik. Vad försökte göra gällande, fru talman, är att detta på något sätt skulle ha med flygplatsens varande eller icke varande eller med någon utredning att göra. Det kan inte vara mer fel. Jag vet också att själv flyger via . Om han tittar sig omkring när han åker därifrån mot ser han att man just nu gjuter en betongbro vid infarten. Där ska gå . Man har låtit tjuvstarta gjutningen av denna bro innan byggstarten ens är beslutad just för att det också ligger ett stort köpcentrum där som har behov av att bygga ut. Det finns risk att dina kompisar i skjuter på det här ännu längre så att stockholmarna står där med en betongbro som ingen kan använda av den enkla anledningen att ifall dras och ifall man inte backar ur skulle det bli för dyrt att behöva gå in i ett köpcentrum och dra en bro i efterhand. Jag hoppas verkligen att hjälper till här så att de nödvändiga besluten tas. 128 Statsrådet (S): började planeras 2009. var byggstart planerad till 2016. kom ett besked om att pengarna inte räckte, och därför sköt man upp byggstarten till 2018. Det har alltså ingenting med regeringens eventuella inställning till att göra. Dessutom blir inte den här spårvägsförbindelsen onödig eller överflödig om skulle försvinna nu eller . Om man skulle etablera bostäder i det här området skulle ju den byggnationen också behöva kollektivtrafikförsörjas. Att försöka skylla den försenade byggstarten av den här på regeringen är ett långskott, för att vara snäll. Jag tycker att det är jättebra med utbyggd kollektivtrafik. Därför satsar regeringen också ganska mycket pengar, 500 miljoner , på stadsmiljöavtalen för att stärka kommunernas satsningar. Det är dock fortfarande de regionala kollektivtrafikmyndigheterna som är ansvariga för kollektivtrafikutbyggnaden och för att ta fram planer. Staten kan ibland vara med och medfinansiera. Det ligger statliga pengar i nationell plan för just det här projektet, och den har den här regeringen inte ändrat. Pengarna finns där alltså, från den statliga sidan. Men har inte klarat av att leverera. Den här interpellationen ska kanske inte ställas i just den här salen utan snarare till den styrande majoriteten i i där. Det är nämligen de som inte har klarat av sitt åtagande. Den här regeringen står fast vid det som finns med i nationell plan. De pengarna finns avsatta, precis enligt plan. Men den moderatledda regimen i levererar inte. Det är det som är problemet. Och det kan jag inte ta ansvar för. 129 (M): Som jag sa i mitt första inlägg har den sittande regeringen skapat enorm osäkerhet kring framtid. Före valet lovade Socialdemokraterna att de inte skulle röra den. Flygskatter och liknande skulle inte införas. Efter valet satte de sig i regeringsställning med , och helt plötsligt vill man införa flygskatter och lägga ned flygplatser som . Det skapar enorm osäkerhet runt om i vårt avlånga land. Den som har lyssnat på debatten kan ganska tydligt följa Socialdemokraternas perspektiv. Det gäller inte minst Socialdemokraterna i ; är deras fråga och ingen annans. Det handlar om handel ute i , på köpcentrumet där, snarare än hela rätt till sin huvudstad, till goda kommunikationer med sin huvudstad. Det är det frågan handlade om i grunden, det vill säga hela rätt att komma till och från huvudstaden. Jag har frågat ministern om hon vill bygga spårväg till . Jag vet inte om min frågeställning är otydlig eller om den är särskilt komplicerad. Men ministern har valt att med precision undvika att svara på just den frågan. Jag har bara bett om ett enkelt ja eller nej. Är man för eller emot att bygga spårväg till ? Det borde vara enkelt att svara på. Är det på det sättet att , liksom partikollegan , tycker att är oväsentlig? Socialdemokratins syn på är kanske att det är en oväsentlig flygplats. 130 Statsrådet (S): Som jag sa i ett tidigare inlägg är kollektivtrafikutbyggnad och kollektivtrafikplaner inte ett statligt ansvar. Därför är det inte jag som ska svara på om jag vill ha spårväg till eller inte. Den frågan måste ställas i . Däremot svarade jag ganska tydligt att jag tycker att det är bra med utbyggd kollektivtrafik, i storstäderna och i städer över huvud taget. Därför skjuter regeringen också till pengar. Vi tycker till och med att det är bra med kollektivtrafik i landsbygd och skjuter till pengar till det också.