prot · H30992 · 2016-04-14 00:00:00 — Det blev 118. Nästan 32 000 återstår. När överger regeringen traineejobben? 35 Arbetsmarknadsminister (S): Regeringen har ett bra grepp om statsfinanserna, och det går bra för . Vi får mycket goda betyg av utomstående bedömare. När det gäller jobben har regeringen en tydlig agenda. har fler människor fått ett jobb att gå till och färre människor lever på bidrag än när den gamla regeringen styrde. Dock behöver ännu mer göras. Till exempel har vi aldrig haft så många lediga jobb som vi har just . Det finns ungefär 100 000 lediga jobb, och allt fler arbetsgivare vittnar om svårigheten att rekrytera personal med rätt kompetens. I det läget är det viktigt att satsa brett på utbildning. Det gör regeringen med stora utbildningssatsningar och genom att utvidga traineejobben. Vi tittar också på andra kombinationer av utbildning och arbete, till exempel hur man kan utvidga yrkesintroduktionsanställningarna. Vi kommer att behöva många modeller för hur man kan utbilda sig för de lediga jobben. 36 (L): Regeringen lånar i en högkonjunktur. Det betyder att är dåligt rustat den dagen ekonomin vänder nedåt. Därtill saknar regeringen en plan för hur vi ska få fler jobb. Av 32 000 utlovade traineejobb blev det 118. 31 882 jobb återstår. När kommer de, ? 37 Arbetsmarknadsminister (S): hanterar den största flyktingmottagning vi har sett. Det är en tillfällig och stor ansträngning för samhället, och det finansierar vi också som en tillfällig och stor ansträngning. Det är ansvarsfullt att göra på det sättet. Det finns inget egenvärde i att ha så många människor som möjligt i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det viktiga är att vi kan bekämpa arbetslösheten. Det gör regeringen, och det ger god effekt. Karenstid i lagen för id-kontroller 38 (SD): klubbade den här kammaren en lag om id-kontroller, vilket var bra, men den var full av hål. Ett av de hålen är den obegripliga karenstiden i den lag som kommer att träda i kraft . När jag frågade om detta i utskottet för inte så länge sedan försvarade han karenstiden med att den behövs för att man ska ha tid att utvärdera lagen. Det är en besynnerlig motivering eftersom det varken är eller någon annan från regeringen som står vid gränskontrollen och gör id-kontrollerna. Vidhåller regeringen den motiveringen till att ha karenstiden, eller kommer regeringen att verka för att ta bort den innan den infaller med risk för en anstormning över vår gräns? 39 Statsrådet (S): Vi har inga planer på att lägga fram förslag om ny lagstiftning. Det är inte heller fastslaget i lagen när en sådan eventuell karenstid skulle kunna komma. 40 (SD): Jag har återigen lagt ett förslag till justitieutskottet om att ta bort § 6 i lagen som stipulerar karenstiden. Jag skulle vilja höra vad motiveringen för en sådan karenstid är. Håller med sin kollega om att karenstiden är till för att man ska hinna utvärdera lagen? Det var nämligen den enda motivering nämnde i utskottet. Det är i så fall en besynnerlig motivering. 41 Statsrådet (S): Jag vill påminna om att varken jag eller är föredragande i regeringen i den här frågan. Ansvarig för id-kontrollagstiftningen är statsrådet eftersom det är en fråga som rör infrastruktur och kommunikationer. Det är en tillfällig lag. När lagen kom till och det beslutades om den här i beslutade också att den ska ha begränsad giltighetstid och att den därefter ska utvärderas. 42 (M): Min fråga går till kulturminister . Regeringen har lagt fram det efterlängtade förslaget till ny filmpolitik. Det kommer att innebära att åtminstone av landets biografer riskerar omedelbar nedläggning. Det beror framför allt på att regeringen föreslår en fyrdubbling av biomomsen. Det kommer att bli förödande – kanske inte så mycket i storstäder som där vi befinner oss. Men på landsbygden, där människor har lägre inkomster, kommer en sådan drastisk höjning att bli ett jätteproblem. Regeringen har föreslagit att man med hjälp av ska försöka undvika den omedelbara biodöden. Men vad kommer att hända efter 2019 när ni inte längre lägger till några pengar, ? 43 Kultur- och demokratiminister (MP): En fantastisk förmån med att vara kultur- och demokratiminister i en rödgrön regering är att vi investerar i kultur, i kulturens alla delar och över hela landet. Vi har haft ett filmavtal i som har gjort att få aktörer har fått sitta med runt bordet och bestämma över filmpolitiken. Och man har uteslutit alla dem som faktiskt jobbar med film, alla manusförfattare, alla skådespelare, alla producenter och så vidare. De har fått kämpa för att kunna göra film, kanske med hjälp av extrajobb inom vården och i andra delar av samhället. Filmen har inte haft de bästa förutsättningarna. Men tar vi det här steget. Vi släpper in fler aktörer. Vi delar makten. Det ska inte vara några få – framför allt män – som sitter runt ett bord och bestämmer. släpper vi in filmbranschens riktiga aktörer. Vi säkerställer en finansiering. Vi ökar statens budget till filmen med . Och vi har en långsiktig plan. Vi kommer att säkerställa att det finns pengar för svensk film också . 44 (M): I en väl känd film hade också en plan. Den gick inte i lås särskilt ofta. Men vi hoppas att det inte kommer att gå lika dåligt för regeringens förslag till filmpolitik. Men, kulturministern, filmen ska väl ändå vara till för publiken. Publiken kommer inte att kunna gå till biografen eftersom biograferna kommer att läggas ned på landsbygden. 45 Kultur- och demokratiminister (MP): Det är precis som säger. Det är det svenska folket som vill se svensk film. Det är det vi skapar förutsättningar för . Det finns en faktor som är starkare än alla andra och som gör så att vi går och ser film. Det är att det är bra film, film som vi vill se. Och vi vill se svensk film. Svensk film är populär. Därför behöver svensk film stå sig stark i konkurrensen med alla andra filmer, de stora amerikanska filmer som liksom rullar in över vårt land och hela . Vi ska skapa de förutsättningarna. gör vi den satsningen. 46 (C): Jag vill ställa en fråga till inrikesminister . Den handlar om hur vi ska kunna arbeta effektivt mot terrorism och organiserad brottslighet utan att det får negativa konsekvenser för enskilda, vanliga människor. förslag från försvårar för vanliga jägare och sportskyttar och har inte heller tillräckligt begränsande effekt på tillgången till illegala vapen. Den senaste månaden har vi fått ta del av en miljöpartistisk Europaparlamentarikers ståndpunkt vad gäller att man står för krav på regelbundna medicinska tester, förbud mot halvautomatiska vapen och att krav på obligatorisk försäkring ska införas. Det är tydligt att regeringspartierna har olika linjer i de här viktiga frågorna. Min fråga till inrikesminister är därför: Hur ser det ut? Vilken linje driver regeringen i sin helhet för att få en så bra lösning som möjligt? 47 Statsrådet (S): Jag är glad över att kunna lugna . Regeringen står nämligen enad bakom den svenska linjen. Också står enad bakom den svenska linjen. Vi vänder oss emot de förslag som tog upp och som har fört fram. Det är viktigt att vi har en tuff vapenlagstiftning så att legala vapen inte kommer i terroristernas händer och blir illegala vapen. Men det är också viktigt att de vapenägare som har legala syften – till exempel jägare och sportskyttar – kan utöva sin hobby utan betungande byråkrati. 48 (C): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag kan konstatera att det i medierna har förmedlats en otydlig bild till svenska folket om vad som gäller. Det verkar ändå som att regeringen är beredd att gå med på att förbjuda halvautomatiska jaktvapen och att acceptera en begränsning av vapenlicenserna. Jag ber att ministern ytterligare en gång förtydligar vilka skarpa krav man ställer i förhandlingarna. 49 Statsrådet (S): Jag kan lugna helt på båda punkterna. Regeringen och – , Socialdemokraterna, , alla partier i riksdag – är överens. Det ska inte bli förbjudet för jägare att använda vanliga halvautomatiska vapen. Vi ska inte heller ha femårstid på vapenlicenser för jägarna, och vi ska inte ha krav på obligatoriska läkarundersökningar. Där har jag gott hopp om att kunna ändra EU-förslaget. Polis och räddningstjänst i utsatta områden 50 (KD): Jag har ställt en skriftlig fråga till statsrådet tidigare om polisens förutsättningar för att på ett jämlikt sätt upprätthålla lag och ordning i hela landet. Jag vill passa på och tacka för svaret. Men jag vill hålla mig kvar vid det faktumet att polisen delvis verkar ha kapitulerat i vissa områden. kan inte ta sig fram i vissa områden utan att bli attackerad. Detta är oacceptabelt och oanständigt i en civiliserad demokrati. Ytterligare 3 300 poliser kommer att göra positiv skillnad . Men människor behöver polisens och räddningstjänstens hjälp . Vi behöver en polis som inte räds att gå in områden och som på ett jämlikt sätt kan bistå räddningstjänsten i hela vårt land. Vilket svar har Ygeman till dem som bor i dessa utsatta områden? 51 Statsrådet (S): Jag vill tacka för frågan. Till att börja med finns polisen i alla de områdena. agerar i alla de områdena. Svenska folket har blivit tryggare. Brottsligheten har minskat. Men tryggheten i våra mest utsatta bostadsområden har också minskat. Vi får alltså en spridning av tryggheten. De allra flesta har blivit tryggare, men de mest utsatta har blivit mindre trygga. Då krävs det att samhället kommer tillbaka till de förorterna i stället för att dra sig ifrån dem. Vi behöver fler poliser närmare medborgarna. Vi har inte tid att vänta två eller på att fler poliser utbildas. Vi måste helt enkelt se till att det kommer fler poliser genom omorganisationen. I i kommer vi att öppna en ny polisstation med över 200 polisanställda. Vi tillför polisresurser till och till , just för att få fler poliser närmare medborgarna. Det är genom att öka människors trygghet och förtroende för polisen där som vi kan bekämpa brottsligheten. 52 (KD): Det blir bra med ytterligare några tusen poliser . Men även och i övermorgon behöver människor hjälp på plats. Och det ska som sagt kunna ske jämlikt över hela vårt land. Frågan är viktig just eftersom det handlar om förtroendet för rättsväsendet, förtroendet för polisväsendet och om att vi inte ska få medborgargarden eller annat. 53 Statsrådet (S): Vi är överens om ambitionen. Vi ska se till att även de socialt utsatta områdena är trygga. Förutom de polisinsatser som jag talade om krävs det också fler jobb för människor och högre sysselsättning. Det krävs bättre skolor, så vi måste vända skolresultaten. Jag är övertygad om att med en fast politik kommer vi att kunna minska arbetslösheten, höja skolresultaten och skapa tryggare områden. Utbildningsplikt för lågutbildade nyanlända 54 (M): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Det här är i historia då andelen utrikes födda bland inskrivna i Arbetsförmedlingen uppgår till mer än hälften, alltså majoriteten av alla inskrivna är nu utrikes födda. I relation till befolkningen som helhet är av den utrikes födda. Det är nästan en faktor på tre i överrepresentation av antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen. Detta skapar naturligtvis en orättvis och segregerad arbetsmarknad. Enligt regeringens långtidsutredning och det som kallas för för vuxna – PAAC – är orsaken främst att de utrikes födda har en låg utbildningsbakgrund. I vår överenskommelse ingick en skolplikt. När kommer regeringen att sätta denna skolplikt på plats? 55 Arbetsmarknadsminister (S): Det är sant att det nu är en stor andel utrikes födda bland de arbetslösa. Det är en väntad utveckling eftersom befolkningsökningen framför allt gäller utrikes födda. De nytillträdande på arbetsmarknaden är i väldigt stor utsträckning utrikes födda. Det är alltså en väntad utveckling, men den innehåller också stora utmaningar. Precis som säger gäller de största utmaningarna personer med låg utbildning, särskilt utrikes födda med mycket låg utbildning. Det finns grupper av inte minst kvinnor som kanske aldrig har fått gå i skola. Då är ju steget in på den svenska arbetsmarknaden mycket långt. Det är oroande att en så liten andel som deltar i etableringsuppdraget deltar i någon utbildning utöver svenska för invandrare. Av dem som lämnar etableringsuppdraget är det kanske som går vidare till studier. Mot den bakgrunden förbereder regeringen nu att införa en så kallad utbildningsplikt för lågutbildade nyanlända. Precis enligt överenskommelsen med de andra partierna håller vi dem löpande informerade om arbetet. 56 (M): Här blir frågan vad man kan göra för att höja människors nivå. Och blir följdfrågan: Vad kan man göra för att också sänka trösklar? Även om man har genomgått en svensk grundskola har man kanske en lång väg kvar för att få ett jobb; det vet vi med tanke på svenska ungdomar som bara har grundskoleutbildning. Då blir frågan: Vad vill regeringen göra för att sänka trösklarna för dem som har uppfyllt sin skolplikt? 57 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig poängtera att de nyanlända i har väldigt olika bakgrund, och talar vi om personer med mycket låg utbildning och ingen eller väldigt begränsad yrkeserfarenhet. Då handlar det om att sänka lönekostnaderna rejält för arbetsgivarna, det handlar om att tillhandahålla ett bra handledarstöd och det handlar om att kombinera arbete med utbildning, och det gör vi. Arbetsmarknaden för personer med sjukdomshistorik 58 (SD): Min fråga riktar sig framför allt till arbetsmarknadsministern. Regeringen avser nu återigen att göra det svårare för funktionshindrade och för dem med problematisk sjukskrivningshistoria att finna ett arbete. En av alla de pålagor och besparingar som regeringen har aviserat för att kunna finansiera sin över allt annat prioriterade satsning på migrationspolitiken är att tvinga arbetsgivare att stå för en betydande del av sjukskrivningskostnaderna för långtidssjukskrivna. Detta prövades tidigare med resultatet att de med sjukskrivningshistoria fick svårare att finna ett arbete, som väldigt få piskades tillbaka till arbetet, vilket – som jag har förstått det – var en av ambitionerna. Min fråga till arbetsmarknadsministern är helt enkelt på vilket vis detta underlättar för funktionshindrade och människor med lång sjukskrivningshistoria att hitta ett arbete. 59 Arbetsmarknadsminister (S): Regeringen har uppmanat arbetsmarknadens parter att komma överens om verkningsfulla sätt för att minska sjukskrivningstalen. Vi har en oroväckande utveckling då sjukskrivningarna har ökat dramatiskt på svensk arbetsmarknad, särskilt i kvinnodominerande yrken inom välfärden, till exempel lärare, socialsekreterare och sjuksköterskor. Om parterna inte kommer överens är regeringen beredd att agera. Enligt det förslag som regeringen har lagt fram innebär det att man gör ett undantag för personer som har anställts och som har en sjukdomshistoria. Man ska undvika att det blir en risk att anställa en person som har en funktionsnedsnedsättning eller en besvärlig sjukdomsbakgrund. Jag vill ändå poängtera att den utveckling som sker med ökade sjukskrivningstal är helt ohållbar. Det tänker regeringen inte acceptera. Det finns betydande brister på lärare, socialsekreterare och sjuksköterskor. Vi behöver hålla människor friska och kvar på jobbet. 60 (SD): Vi sverigedemokrater gör tvärtom, vi gör det lättare att anställa personer som har funktionshinder. Vi vill också ta bort sjuklöneansvaret från de första nio anställda. Enligt socialförsäkringsministern kan kostnaden för sjukskrivna öka med 29 miljarder –2020. tillfördes ett extra anslag på till som har en total budget på 50 miljarder . När jag kom till hade 10 miljarder . När ska vi se kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med dessa alltmer skenande kostnader? 61 Arbetsmarknadsminister (S): är kända för att vilja göra stora nedskärningar i välfärden. Det hjälper inte de kvinnor som redan är överbelastade i många av välfärdens yrken. Regeringen har en samlad politik och inte minst ansvaret för arbetsmiljöområdet, som jag ansvarar för. Det kommer att betyda mycket. Vi har satsat på nya resurser till . Vi har en ny arbetsmiljöstrategi som bidrar till att hålla fler människor friska på arbetet. Det behövs för individens skull, för statsfinansernas skull och det behövs för välfärdens skull. Statliga arbetstillfällen i hela landet 62 (S): Jag har en fråga till civilminister . Jag bor i största kommun, nämligen i . Där finns en stor andel statliga jobb, sett till riket i helhet. Det har gjort att vi har kunnat ha en diversifierad arbetsmarknad. Om det till exempel flyttar en familj till där kvinnan har fått jobb inom gruvindustrin kan även hennes partner få ett jobb som passar honom. Utifrån detta vill jag ställa en fråga. För en månad sedan kom Statskontorets rapport om statlig representation i landet. Statsrådet sa då att det ska göras en analys. Men kan statsrådet redan nu säga om det med anledning av rapporten finns någonting som kan föranleda åtgärder från regeringen? 63 Statsrådet (S): Centraliseringsvågen i den svenska staten är ingen naturlag. Det kan och ska stoppas. Staten ska ta sitt ansvar för att hålla samman vårt land och säkerställa en spridning av de statliga arbetstillfällena. Just därför tog regeringen tag i denna fråga direkt efter maktskiftet. har vi fått underlaget från Statskontoret, och vi avser att gå vidare med att ta fram en tydligare styrning i de frågor som handlar om lokalisering av de statliga myndigheterna just i syfte att få en bättre spridning av den statliga närvaron. Det är otroligt viktigt att ta tag i detta. Vi måste också jobba med omlokaliseringar av statliga myndigheter, från till övriga landet. Det handlar om att upprätthålla legitimiteten för den svenska staten. 64 (S): Jag tackar civilministern för svaret. Som jag nämnde fungerar detta väldigt bra i kommun, men det ser inte lika bra ut i hela landet, inte ens i hela . kommun är en sådan kommun som inte har lika stor närvaro av statliga myndigheter. Statsrådet har redan redogjort en del för regeringens vilja att lokalisera statliga myndigheter i övriga landet, och jag undrar om han kan utveckla det. 65 Statsrådet (S): Det finns möjlighet att effektivisera de statliga verksamheterna som vi omlokaliserar statliga verksamheter från till andra orter. Därför har vi gett i uppdrag till Statens servicecenter att identifiera vilka myndighetsfunktioner som kan omlokaliseras och samordnas inom ramen för Statens servicecenters verksamhet. Då jobbar vi med två viktiga processer, effektivisera administrationen i staten och säkerställa att jobb flyttas utanför . Åtgärder mot högerextrema mobbar 66 (V): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . I många svenska städer har mobbar bildats. De kallar sig Soldiers of och har tydliga högerextrema kopplingar. Organisationen är bildad av en känd nazist från . Soldiers of påstår sig vilja skapa trygghet, men skapar i stället rädsla för alla dem som inte passar in i deras högerextrema samhälle. Feminister, hbtq-personer och invandrare är särskilt hotade. Min fråga till ministern är: Hur ska vi förhindra att högerextrema mobbar som Soldiers of sprider rädsla i våra städer? 67 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Även om detta är en oroväckande tendens skulle jag ändå vilja säga att den här typen av organisationer är ett randfenomen. Tyvärr bidrar de dock vid varje enskilt tillfälle till att skapa oordning omkring sig. Dessutom utökar de varje gång antalet kriminella på gatorna, för de har ett omfattande brottsligt register bakom sig. Men jag måste också säga att de gånger polis och väktare har hanterat den här typen av ”institutioner” har man gjort det väldigt bra och avstyrt händelserna, exempelvis vid , där väktare ingrep på ett resolut sätt. Jag tror att polisen har bra kontroll på situationen, och jag hoppas att alla laglydiga människor i bidrar till att hjälpa polisen genom att verka inom ramen för de lagar och regler vi har. På så sätt kan vi öka tryggheten i samhället. 68 (V): Jag tackar statsrådet för svaret och instämmer i väldigt mycket av hans beskrivning. Men det här är väldigt oroväckande. Jag har en till fråga. Enligt 18 kap. 4 § i är det förbjudet att skapa organisationer som kan komma att utvecklas till olaga polisstyrkor eller paramilitära grupper. Är det inte dags att modernisera lagen, så att den även innefattar skapandet av illegala mobbar? 69 Statsrådet (S): Paragraferna i faller väl under justitieministerns ansvarsområde. Men jag är inte riktigt säker på att problemet är lagstiftningen. I de fall då det har varit ordningsproblem tror jag att polisen har kunnat agera på ett bra sätt med stöd av gällande lagstiftning. Jag tror att vi kommer att kunna hålla gatorna fria från både våldsverkare och mobbar i fortsättningen också. 70 (M): Jag vill ställa en fråga till civilministern. Regionfrågan har utretts ett flertal gånger. Ett tydligt fokus har varit arbetsmarknad och regional tillväxt. Men den karta som presenterat tycks enbart ta sin utgångspunkt i hälso- och sjukvården. Därför blev jag förvånad när jag lyssnade på en interpella-tionsdebatt i ämnet. Jag citerar kort ur civilministerns interpellationssvar: ”Syftet med att tillsätta är att skapa en ändamålsenlig indelning och effektiva organisationer som medför bestående fördelar bland annat genom en bättre anpassning till demografiska, näringsgeografiska och miljömässiga förhållanden.” De geografiska avstånden kommer alltid att vara desamma. och kommer att ligga från varandra. Hur resonerar ministern och kring funktionella samband avseende transporter, inte minst kollektivtrafik, samt kostnaden om regionerna kommer att vara geografiska storregioner enligt den omdebatterade kartan? 71 Statsrådet (S): Regionfrågan har diskuterats och utretts . Regionerna runt våra storstäder har fått möjlighet att bilda storregioner. Men det har inte skett i övriga landet. Därför ser vi i en ökad regional klyfta som riskerar att klyva isär vårt samhälle. Det får inte hända. Därför måste vi ha en regional organisation som motsvarar dagens behov, både i sjukvården och vad gäller regional utveckling och tillväxt. fattade regeringen beslut om en lagrådsremiss om decentralisering av det regionala utvecklingsansvaret från staten till regionerna. Det är viktigt att nu också gå vidare med regionfrågan på så sätt att vi skapar större och robustare organisationer som klarar av att decentralisera hanteringen av sjukvården, kollektivtrafiken och de regionala utvecklingsfrågorna. Därför har regeringen tillsatt denna kommitté. 72 (M): Med ministerns resonemang skulle alltså sex fattiga landsting bli lika med en rik region. Det här tror jag att vi får ta i en interpellationsdebatt . Om regeringen anser att en ny regionindelning ska ske med hälso- och sjukvården som grund undrar jag: Finns det ett statistiskt vetenskapligt samband mellan stora sjukhus, stora landsting och bra vård på olika nivåer? 73 Statsrådet (S): Frågan om behovet av brukarunderlag i sjukvårdens verksamheter är välutredd, inte bara i utan även i flera andra statliga utredningar och dessutom i utvärderingar från regionreformer i andra länder. Där har vi kunskap. Det är inte bristen på kunskap som har varit problemet, utan att vi inte har kunnat gå från ord till handling. är det att gå från ord till handling, för vi måste säkerställa en likvärdig sjukvård i hela vårt land. Det ska inte spela någon roll var i landet man bor. 74 (S): Min fråga går till statsrådet och handlar om ungdomsarbetslösheten. En av de värsta känslor som finns är osäkerhet och osäkerhet om förmågan att försörja sig själv och sin familj. Och en av de bästa känslorna är att som ung få sitt första jobb och sin första lön. Men vi får inte bli nöjda. Vi måste vidta ytterligare åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Vilka är regeringens ambitioner för detta? 75 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för en mycket viktig fråga. Ja, ungdomsarbetslösheten sjunker, men det är fortfarande väldigt många unga som inte har jobb.