prot · H309106 · 2016-05-17 00:00:00 — I stället ska man göra förändringar av lagstiftningen där det är relevant för att just skapa möjligheter för ökat byggande. Det är regeringens agenda. Det är också det vi diskuterar i de bostadspolitiska samtalen. Jag är glad att det nu byggs betydligt mycket mer bostäder än vad det gjorde i . Det är en utveckling som regeringen fortsätter att understödja där vi kommer att komma med ytterligare förslag. Jag vill gärna se att vi gör det i bred samverkan i riksdag. Därför har vi också bjudit in till bostadspolitiska samtal. Vi går in med en väldigt konstruktiv agenda. Vi vill gärna hitta överenskommelser. Vi hoppas på att det finns samma beredskap från oppositionspartierna. Då finns det förutsättningar för att skapa ett långsiktigt och stabilt regelverk som gör att det finns möjligheter för byggherrar att bygga betydligt mer än vad som görs även . Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellationerna 2015/16:574, 575, 578 och 579 om och tyskt brunkol 82 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vad jag, med anledning av brunkolsförsäljning, avser att göra för att återta kontrollen över skenande nedskrivningar och förluster, hur jag ser på inköpen av de tillgångar som nu vill sälja och om det var bra affärer för det svenska folket. har vidare frågat finansministern hur beredningen av ägarsamordning har hanterats på och hur det förväntas påverka offentliga finanser. har också frågat klimat- och miljöministern samt vice statsministern hur många ton koldioxid som totalt kommer att släppas ut från den verksamhet som nu avyttrar samt om statsrådet anser att det blir lättare eller svårare att uppnå målen i COP 21 med en försäljning av tyska brunkolverksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på interpellationerna. Energimarknaden genomgår ett paradigmskifte som påverkar alla konventionella energibolag på marknaden som det är låga elpriser. Prisnivån baseras på att det finns ett överskott på el på marknaden, och det påverkar värdet av bolagens tillgångar negativt. Nedskrivningarna i är alltså främst ett resultat av de låga energipriserna och uppgick till . Orsakerna är till största del beslut om förtida nedstängning av reaktor 1 och 2 i (), försämrade marginaler i den tyska brunkolsverksamheten (15 miljarder) och försämrade marginaler i det tyska stenkolskraftverket Moorburg (4 miljarder). De låga energipriserna är inte bara något som har påverkat . –2015 har EON gjort nedskrivningar om , RWE , , och EDF . inkom en begäran om ägarsamordning till från med anledning av bolagets försäljning av brunkolsverksamheten i till EPH och . pågår ett arbete med att bereda begäran om ägarsamordning för vilket ansvarar. Hur arbetet med gemensam beredning och politisk samordning går till följer av fastslagna rutiner för arbetet inom . har kommunicerat att försäljningen av brunkolsverksamheten till EPH och kommer att ha en negativ resultatpåverkan på 22–då den bokförs . bedömning är att den negativa resultatpåverkan skulle ha blivit än större om transaktionen inte ägde rum. Vidare har kommunicerat att investeringen i den tyska brunkolsverksamheten, som gjordes 2001, trots den negativa resultatpåverkan, har varit i linje med bolagets avkastningskrav. Vi kommer att analysera den transaktion som har föreslagit och återkommer när vi har tagit ställning. När det gäller det finansiella sparandet är det utdelningar från bolaget som påverkar sparandet. Nedskrivningar av tillgångsvärden har ingen direkt påverkan på det finansiella sparandet. En nedskrivning påverkar dock resultatet, och i förlängningen kan det leda till en utebliven eller minskad utdelning. Enligt bolaget kommer den negativa resultatpåverkan att bli större om brunkolsverksamheten behålls. Brunkolsverksamheten kommer även fortsättningsvis att falla under tyska miljöregler och omfattas av EU:s ETS-system. har högt ställda klimatmål och en ambitiös miljöreglering av miljöfarliga verksamheter. Världens länder enades i om att den globala medeltemperaturökningen ska hållas väl under två grader och att man ska sträva mot att begränsa den till . Koleldade kraftverk är i princip utfasade i , och även i pågår ett arbete med en omfattande utfasning av äldre kraftverk. befinner sig således nu i en omfattande omställning av sitt energisystem till en högre andel förnybar produktion, vilket naturligtvis är mycket positivt. Omställningen öppnar möjligheter för och andra bolag att göra ytterligare investeringar i förnybar energi. Som vi har sagt har regeringen tagit viktiga steg mot att realisera ambitionen att göra ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. Vi kommer att styra mot ett mer förnybart energisystem inom ramen för det uppdrag som 2010 beslutade för bolaget. ska affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Ägaren har utsett två nya ledamöter till bolagets styrelse i syfte att ytterligare stärka styrelsen i den strategiska ompositionering som behöver göra för att möta utvecklingen på marknaden. 83 (M): Tack så mycket för svaret, ! Det är givetvis inte möjligt att hålla en debatt om alla de ämnen som interpellationerna tar upp. Men regeringen har valt att förfara på det sättet att ska svara på frågor ställda såväl till finansministern som till klimatministern och honom själv. Därmed riskerar debatten att bli lite rörig så här . Mer än något annat belyser det att har flätat sig samman med ett statligt bolag som kanske ingen annan svensk minister har gjort när iklär sig detta mycket stora helhetsansvar för och dess förehavanden. Det gäller dess påverkan på offentliga finanser men också dess påverkan på klimatet såväl som dess interna bolagsangelägenheter. Detta är givetvis en mycket stor och allvarlig fråga. Det är viktigt att den diskuteras på ett transparent sätt där svenska folket får möjlighet att ta ställning till på vilket sätt det tycker att deras tillgångar ska hanteras. Det handlar till exempel om 1,2 miljarder, 1 200 miljoner, ton i utsläpp enligt om man förbrukar de brunkolstillgångar som finns i de anläggningar som nu ska sälja. Det är ensamt så mycket koldioxidutsläpp att det på allvar skulle synas i den internationella utsläppsstatistiken. Det är en mycket stor miljöpåverkan av att elda upp den brunkol som tidigare socialdemokratiska regeringar var med och förvärvade till . Dessutom är det en mycket stor förlustaffär på i resultatet för , som näringsministern redan har redogjort för. Det är glädjande att näringsministern som ansvarig i frågan nu är här och kan svara på frågorna och ge tydliga besked till svenska folket om vad som gäller. Det mest glädjande anser jag vara den deklaration som redan har gjort om statens ansvar i frågan. Då tänker jag särskilt på det ansvar som vilar på alla statsråd i regeringen, även de miljöpartistiska statsråden. skriver: ”Regeringen har ägaransvar för och statens övriga bolag. Regeringens ansvar är kollektivt. Precis som i en bolagsstyrelse är man gemensamt ansvariga för varje fattat beslut.” säger alltså mycket tydligt till de miljöpartistiska statsråden: har ägaransvar för och statens övriga bolag. Regeringens ansvar är kollektivt. Precis som i en bolagsstyrelse är man gemensamt ansvarig för varje fattat beslut. Det är glädjande att näringsministern är mycket tydlig på denna punkt, att näringsministern inte avser att gömma sig i kulisserna i denna fråga utan är tydlig med hur ansvaret hanteras för frågorna om 25 miljarder i förlust på i ackumulerade koldioxidutsläppspotentialer. Det framgår tydligt att regeringen och varje enskilt statsråd är ansvarig för detta. 84 Närings- och innovationsminister (S): Jag vet inte om jag uppfattade någon fråga. Det var ju ett konstaterande av mitt svar. Men det är väl självklart att jag som ägarminister är ansvarig för . Det är ett bolag där jag har ansvar, ja. Regeringen fattar kollektiva beslut – det tror jag att hela riksdag är medveten om. Jag kan konstatera att har redovisat att det här innebär ett negativt finansiellt resultat på mellan 22 och 27 miljarder och att har konstaterat att om man skulle välja att behålla verksamheten skulle det finansiella resultatet bli sämre än vid en försäljning. Vad gäller ordet förlustaffär: Det är klart att det här är en påfrestning för . har dock konstaterat att har just brunkolsverksamheten varit en verksamhet som har nått de lönsamhetskrav och avkastningskrav som har haft, så på det sättet är den här affären inte på något sätt jämförbar med till exempel Nuonaffären. Nuon köptes för ett väldigt högt pris och skrevs ned med enorma summor, och man redoviserade egentligen aldrig något ekonomiskt positivt resultat. Det är alltså en enorm skillnad. Jag vill bara tacka för berömmet för att vi nu har styrt upp sättet att bedriva ägarsamordning och för att vi säger att vid sådana här stora affärer ska styrelser inkomma till regeringen med en skriftlig begäran om ägarsamordning. En sådan har inkommit till regeringen, och då är det regeringens ansvar att behandla den och hantera den och därmed svara bolaget hur man ser på transaktionen. Det är exakt det vi kommer att göra . 85 (M): Jag vet inte om det är ett skämt eller en anekdot eller om det finns en smula sanning i det, men det sägs att det var en filosofitenta på ett universitet med en enda fråga: ”Är detta en fråga?” Då var det en student som svarade: ”Ja, om detta är ett svar.” I ställde jag säkert flera frågor till i mitt tidigare inlägg. Däremot tror jag inte att åhörarna hörde det beröm som hörde. Men det är glädjande att den här regeringen använder sig av de principer som den föregående alliansregeringen slog fast för ett ansvarsfullt ägande och ett ansvarsfullt sätt att förhålla sig till de statliga bolagen. Dock uteblir svaren från näringsministern om näringsministern tycker att det är ansvarsfullt med förluster på eller att sälja brunkol som orsakar i utsläpp. Det är förvisso brunkol som en motsvarande socialdemokratisk regering har varit med och köpt. Men har ju mycket hänt med vår kunskap om bland annat klimatet, och därmed finns chansen att backa och tillmötesgå till exempel önskemål om hur den här frågan ska hanteras. Något svar eller något resonemang om hur ministern resonerar i de här frågorna har jag inte hört. Däremot har varit tydlig med regeringens – det vill säga ministerns eget – ansvar i de här frågorna. Han har bland annat skrivit: ”Regeringen har ett otvetydigt ekonomiskt ansvar som ägare av för bolagets ekonomi.” Det vill säga att regeringen har otvetydigt ansvar för de i förväntad förlust och, som ägare av , för bolagets ekonomi. Hur tar regeringen det ansvaret? har också varit tydlig med att granskning försvåras om man ger oklara besked i ansvarsfrågan. Vidare har konstaterat att politiskt ansvar måste kunna utkrävas i en demokrati. Det är precis vad som sker. vill inte slå fast vilket ansvar han som minister eller regeringen kollektivt har för de affärer som sker. Det är höljt i dunkel. Vi får smulor av information. har räknat fram i utsläpp från den brunkol som Socialdemokraterna köpt in till under Vattenfallstiden. Man har räknat på i förlust. Hur ser egentligen näringsministern på de här frågorna? Är det rimligt? Är det bra? Vidare, herr talman, ställer jag fler frågor i de här interpellationerna som skulle kunna få ett svar. När det gäller till exempel effekten på de offentliga finanserna konstaterar näringsministern mest att detta troligtvis inte har någon effekt på offentliga finanser. Jag har ställt vidare frågor om detta gör det enklare eller svårare att nå upp till de miljömål som är satta. Blir det enklare eller svårare i och med den här affären? Svaret har ännu inte kommit. 86 Närings- och innovationsminister (S): Det finns mycket man kan kommentera i det här. Det första är att vi inte bara följer reglerna från den borgerliga regeringens sätt att hantera de statliga bolagen. Vi har utvecklat reglerna – inte minst efter Nuonhaveriet, där vi än inte vet vem som visste vad eller varför man fattade beslut eftersom det inte var ordning och reda på beredningsrutinerna – tycker jag – i . Därför har vi utvecklat krav på skriftlig begäran om ägarsamordning och skriftligt svar om ägarsamordning. För oss är det såklart viktigt att man hanterar statliga tillgångar på ett ansvarsfullt sätt. Nuonaffären, haveriet i den processen – att näringsministern valde att inte ens komma till och svara på frågor och att det är oklart på vilka grunder man egentligen fattade beslutet – och den enorma resultatpåverkan det hade på går inte att jämföra med brunkolsverksamheten. Som jag tror att vi har diskuterat förut har den enligt mött de avkastningskrav som har haft. Över tid har det alltså varit en god affär – ekonomiskt. Jag tycker att det är högst relevant att ställa sig frågan om det är en miljömässigt klok affär som socialdemokratiska regeringar men också borgerliga regeringar har genomfört i . Man har handlat upp ganska mycket fossil energikraft , och det tycker jag definitivt att man kan ifrågasätta. Det är just därför den här regeringen har tagit ett omtag om styrningen av . Vår ambition är att ska ha ett energisystem förnybar energi. I har vi särskilt goda förutsättningar att bygga ett sådant energisystem med vår tillgång till vind, vatten och skog. befinner sig också i en omställningsperiod, men jag kan konstatera att saknar flera av de naturtillgångar som vi har och kan utnyttja, inte minst till storskalig vattenkraft. När man funderar på resultatet av utsläpp tror jag att man ska vara medveten om – och det tror jag att känner till – att EU har ett utsläppshandelssystem som reglerar hur mycket den här sektorn får släppa ut. Där har EU kommit överens om att man ska minska utsläppen till 2030. Det betyder rent hypotetiskt att om man bara skulle stänga ned en verksamhet på det här området i EU skulle det dagen efter kunna släppas ut precis lika mycket eftersom någon annan använder det. Syftet med EU:s utsläppshandelssystem är att skapa en marknad där de företag som de facto släpper ut betalar. Det finns också en press att minska de här utsläppen , vilket jag och min regering tycker är väldigt bra eftersom det är en del av den omställning av hela energisystem som vi tycker är en klok och riktig väg att gå. Jag vet inte om jag har ställt frågan om representerar sig själv eller i de här diskussionerna. Jag representerar ju mitt parti men också min regering, och jag svarar på frågorna. ställer frågor som om inte har haft något ansvar alls för förvaltandet av de statliga bolagen eller för de investeringar i fossil energi som gjordes ute i och som vi i opposition kritiserade – inte minst inköpet av nederländska Nuon, som har kostat skattebetalarna enormt mycket pengar och som tynger bolaget enormt. Vi kommer alltså fortsätta att ta ansvar för de statliga tillgångarna, och vi gör det på ett sätt som bygger värde . Just nu har vi att ta ställning till en ägarsamordning, där bolaget har redovisat sina ekonomiska bedömningar av den här affären och också sina ekonomiska bedömningar av följderna av att inte göra den. Detta har vi att pröva och ta ställning till i en ägarsamordning, och det kommer vi att göra enligt konstens alla regler. 87 (M): Det är tydligt att näringsministern är tätt sammankopplad med . Det är givetvis på gott och ont, men det är i detta fall bra att näringsministern så engagerat är inne i affärer och förehavanden. Det återstår för regeringen att redovisa de här frågorna. Det är också ganska välkänt att socialdemokrater har lite svårt att skilja mellan partiet och staten. representerar Socialdemokraterna och regeringen. När vi hade ansvaret för makten representerade vi givetvis regeringen och . Man ska vara lite försiktig med vilken roll man är i och när. är en mycket skicklig retoriker. Det verkar dock inte riktigt räcka för att få vare sig svenska folkets eller det egna partiets förtroende fullt ut. När det kommer till de här frågorna är det obesvarat vad tycker. i förlust, är det bra eller dåligt? i utsläpp från gruvorna, är det bra eller dåligt? Jag har full förståelse för att det är svårt att med i regeringen reda ut detta på ett rimligt sätt, men inte desto mindre har man ett ansvar gentemot svenska folket att reda ut detta på ett anständigt sätt som vi kan begripa. och ingen annan minister har ansvar för hur detta hanteras. Det som har varit tydligt under debatten är uppfattning att regeringen har ägaransvar för och för statens övriga bolag. Regeringens ansvar är kollektivt, upprepade själv. Precis som en bolagsstyrelse är man gemensamt ansvarig för varje fattat beslut. Därmed håller miljöministern och alla andra ministrar ansvariga för de beslut han har att fatta i . Det är bra att detta nu åtminstone är tydligt. 88 Närings- och innovationsminister (S): Jag har ju svarat på exakt dessa frågor under debattens gång. Jag tänker inte göra det en gång till. Jag konstaterar att verkar vara mer intresserad av att reflektera över mitt bristande ansvar, som han dock berömmer, för jag säger att jag tar ansvar för de beslut vi fattar. Det är min uppfattning att en regering ska göra detta. Det var detta som totalt saknades under Nuonhaveriet, som i nedskrivningar har kostat skattebetalarna någonstans i storleksordningen och som tynger bolaget. Man kan fråga sig: Vad var det som motiverade att man skulle göra denna affär till detta väldigt höga pris? Det är en tillgång som inte är hållbar, och vi i oppositionen kritiserade detta, men den regering som leddes av parti drev igenom affären eller lät genomföra den. Vi har lärt oss mycket sedan Nuonhaveriet. Vi har lärt oss att vi ska ha ordning och reda på processerna. Man ska ta ansvar, och man ska fatta beslut vid sådana här stora tillfällen. Det är exakt så vi kommer att bedriva arbetet. För oss i den här regeringen är de statliga tillgångarna väldigt viktiga. Då är det viktigt att fatta rätt beslut och att värdera de beslut man fattar. Då måste man sätta sig in i frågorna och naturligtvis jobba nära bolaget. Man kan inte fly sitt ansvar, för i efterhand kommer det till en, precis som det gick med Nuonaffären, där den borgerliga regeringen fortfarande inte kan ta ansvar. Jag ser fram emot att få fortsätta diskutera . Just nu är vi uppe i beredningen av den ägarsamordning som kommer att genomföras. När vi har fattat vårt beslut och gått igenom frågan ordentligt kommer vi att återrapportera till och säkert också diskutera frågan ytterligare. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:576 om bredband och telefoni i hela 89 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera fortsatt tillgång till bredband för alla enskilda och företag på landsbygden som hotas av nedmonterat kopparnät utan rimligt alternativ. Bredbandstäckningen är generellt sett mycket god i , även om det finns skillnad i tillgång till bredband med högre överföringshastighet mellan stad och mer glesbefolkade områden. Enligt Post- och senaste bredbandskartläggning har utbyggnaden av bredband om gått framåt även utanför tätort och småort , till stor del tack vare effekterna av tidigare bredbandsstöd. Tillgången till mobilt bredband är jämnt fördelad över landet, och enligt PTS har av hushållen och företagen i hela landet tillgång till detta. Enligt ersätts nu delar av det gamla kopparnätet successivt då det inte anses leva upp till framtida behov av kapacitet och driftssäkerhet. Det innebär att de kunder som får tjänster levererade via kopparnätet i stället kommer att få dessa i första hand via mobilnätet eller fibernät där sådana byggs. För de kunder som helt saknar möjlighet till fiberanslutning eller mobiltäckning vid sin fasta bostad eller sitt fasta verksamhetsställe kan bredband via satellit vara en lösning enligt . Tillgång till bredband är en viktig fråga för och målet är att ska ha bredband i världsklass. Målet i bredbandsstrategin är att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband med hastigheten . Dessutom ska goda förutsättningar ges för en väl fungerande konkurrens och främjande av investeringar i bredband i mer glesbebyggda områden. Arbete pågår med såväl långsiktiga som kortsiktiga åtgärder för att förbättra tillgången till elektronisk kommunikation och kapacitet. Regeringen har gjort stora satsningar på bredbandsutbyggnad i områden där den marknadsmässiga utbyggnaden inte sker. Inom ramen för landsbygdsprogrammet har regeringen avsatt , och inom ramen för regionalfonden i de norra delarna av har regeringen möjliggjort kompletterande bredbandssatsningar på . Regeringen har även finansierat regionala bredbandskoordinatorer, som ska fungera som kontaktpunkt för både offentliga och privata aktörer samt stödja och främja bredbandsutbyggnaden i länet. Regeringen kommer att noga följa arbete med avvecklingen av kopparnätet, som enligt företaget berör omkring 10 000 kunder i 29 kommuner . 90 (KD): Tack, näringsministern, för svaret! Det som händer i vårt land är en nedsläckning och en nedmontering av stora delar av vår landsbygd. Eller vad säger näringsministern om att kommer att klippa koppartråden för 10 000 abonnenter runt om i landet? Många av abonnenterna på landsbygden kommer att drabbas. Näringsministern nämnde några kommuner. Jag tänkte också ta upp några här. Vi pratar om exempelvis om . Där kommer av alla som bor på landsbygden att förhoppningsvis ha tillgång till telefon men inte till bredband. I är det , i , i , i , i , i , i , i , i , i , i , i , i Sala , i och i . Jag skulle kunna hålla på ett tag till. Listan fortsätter med flera kommuner. Detta är en nedmontering av landsbygden. Tyvärr är det bara början. har nämligen lovat att fortsätta klippa av koppartråden för ännu fler 2017. Då talar vi om 12 500. Det talas ibland om det delade . Det stämmer verkligen. Detta visar på storstadens arrogans. Innan det finns hållbara alternativ klipper man tråden. Det är som att säga: Bor du på landsbygden, ja, då får du skylla dig själv! Jag har en fråga till näringsministern. Regeringens olika företrädare yttrade före valet den berömda frasen ”hela ska leva”. Vad betyder det löftet för dig och regeringen ? Är löftet något värt, eller gäller det bara och under valrörelsen? 91 Närings- och innovationsminister (S): Först vill jag säga att jag förstår den oro som många människor känner när omställningen sker. Men detta är på intet sätt någon ny fråga. Den förra regeringen hanterade exakt samma typ av frågor – kopparnäten monterades ned. Vi har haft en avreglerad marknad i . Det vi i den här regeringen har gjort är att vi har fördubblat stödsatsningen inom landsbygdsprogrammet sedan den förra programperioden. Vi har satsat inom landsbygdsprogrammet men även möjliggjort satsningar på för ortssammanbindande nät inom regionalfondsprogrammet i de norra delarna av landet. Vi har alltså kraftigt utökat ambitionen att bygga ut fiber. Jag säger att har ett väldigt stort ansvar när det gäller att vara tydlig med informationen och möjligheterna att ställa om. Om man ändå ska vara lite noga med siffrorna kan man säga något när det gäller de människor som har tillgång till mobilt bredband, via det mobila nätet. Det är i princip jämförbart med koppartrådarna , i form av överföringshastighet. För de allra flesta människor finns det mobila lösningar. Det finns inte riktigt det för alla – eller hur? Men det är inte de siffror som det redogjordes för här. Vi har faktiskt inte så dålig täckning mobilt i att så stora delar av kommunernas medborgare inte har tillgång till den nya mobila tekniken. Men det finns fortfarande människor som kan ha väldigt svårt att få en mobiltäckning som fungerar. Det finns andra tekniska lösningar, till exempel satellit, som kan överföra.