prot · H4099 · 2016-09-27 00:00:00 — Det är inte säkert att det ens för den gruppen är ett tecken på att det är en så mycket bättre arbetsmiljö. Vi måste naturligtvis också se till att respektive myndighet har tillräckliga ekonomiska resurser för att kunna göra ett bra säkerhetsarbete. Därför har vi tillfört mer pengar exempelvis till polisen och Säkerhetspolisen, och även till andra myndigheter, så att de kan leva upp till det ansvar som åvilar dem enligt lagen. Min förhoppning är även att den utredning vi aviserade om domstolarnas trygghets- och säkerhetsarbete ska kunna leda fram till konkreta förbättringar. Vi har också presenterat en del lagstiftning som träder i kraft och som ska leda till tryggare domstolsförhandlingar. Det gäller bland annat möjligheten att bära vissa symboler och klädesplagg i domstolar, där man kanske använder sig av sitt våldskapital för att påverka rättens ledamöter. Jag tror att vi måste bevaka frågan noga. Jag tror att vi måste vara närvarande i myndigheternas arbete för att se till att de lever upp till det vi och lagen kräver av dem. 37 (V): Tack för svaret, statsrådet ! Jag instämmer i mycket av det du säger. Jag vill fokusera lite mer på staten som arbetsgivare. Den undersökning från som jag nämnde tidigare visar att av arbetsgivarna har vidtagit åtgärder . var siffran , så den har sjunkit. Den myndighet som vidtagit minst åtgärder är kronofogden, alltså den myndighet där flest antal anställda blivit utsatta för hot, hat eller trakasserier. Detta är jätteallvarligt, för det kan skapa en kultur av att hot inte är så allvarligt och att vi inte ska ta det på så stort allvar. Det är här själva arbetsgivaransvaret kommer in. Vi i den här kammaren och ni från regeringen måste trycka på det ansvar statliga arbetsgivare har. Förtroendet för rättsväsendet har ökat – människor litar på sina myndigheter – och därför måste myndigheterna också leverera till sina anställda. Så ser det tyvärr inte riktigt ut . Många myndigheter befinner sig i ålderdomliga lokaler. I till exempel domstolar saknas det ibland enskilda utgångar för åklagare och enskilda samtalsrum för försvarare. Antalet anställda som menar att de får samma stöd som tidigare av sin arbetsgivare när något händer har minskat, och tyvärr vidtas färre åtgärder. Målet, som jag tror att vi är överens om, är att statliga myndigheter ska vara en attraktiv arbetsplats. Då måste vi också vara på tå och påpeka när saker och ting inte fungerar. Det statliga yrket måste nämligen utvecklas, och där har vi facket som ett väldigt bra redskap. Jag kan ibland oroa mig över att det fackliga uppdraget och engagemanget ibland kan leda till reprimander och andra åtgärder, till exempel inget lönepåslag, inom den statliga myndigheten. Här måste vi också se hur vi kan undvika att det statliga arbetet hamnar i samma situation som vissa privata företag befinner sig i, nämligen att det fackliga engagemanget och facket ses som fienden. Det är viktigt att staten är en god arbetsgivare – en arbetsgivare som sätter rättssäkerheten först och myndighetsutövningen främst. Det är en förutsättning för att personalen ska vara trygg, kompetent och självständig. Det kan den bara vara om situationen på arbetsplatsen är trygg och stabil. Jag instämmer i det säger om att ingen ska behöva känna oro och otrygghet på jobbet. Jag skulle därför vilja ställa ett par frågor, statsrådet . Du har redovisat en del saker, men hur går tankarna kring staten som arbetsgivare? Hur ska vi kunna arbeta fram att staten blir en ännu bättre arbetsgivare med en trygg personal? 38 Statsrådet (S): Staten som arbetsgivare och det statliga arbetsgivaransvaret är främst frågor som ligger under civilminister och som han måste svara på. Men rent allmänt delar jag naturligtvis uppfattning att staten ska vara en god arbetsgivare och att medarbetarna i statlig sektor är den kanske värdefullaste tillgången, precis som i privat sektor. Det är viktigt att ha ett utvecklat samarbete med de fackliga organisationerna, inte bara för ett aktivt säkerhetsarbete utan även för utveckling av den egna verksamheten. Det är få saker som är så viktiga för verksamheten som att ha engagerade medarbetare som är med i utvecklingen av den egna arbetsplatsen. ställer också frågor om kronofogden och de till synes minskande siffrorna där. Kronofogden har ändå ett väl utvecklat säkerhetsarbete. Man har inpasseringssystem till sina lokaler, där besökare kommer från receptionen och den anställde från skalskyddet. Man har besöksrum och receptioner som är utrustade med larm, och man har ett elektroniskt incidentrapporteringssystem inom myndigheten så att även incidenter som kanske inte räcker för polisanmälan kan fångas upp i arbetsmiljöarbetet. Alla kronofogdeinspektörer genomgår en speciell säkerhetsutbildning så att de vet hur de ska hantera dessa frågor, och utbildningen har reviderats . Min bild är alltså att det ändå finns ett genomgripande säkerhetsarbete på kronofogden. Det kan säkert utvecklas, och jag vet att man på huvudkontoret just nu gör en översyn som ska vara klar . Det kan naturligtvis komma fler förslag på förändringar och förbättringar i det arbetet. 39 (V): Tack för ditt svar, statsrådet ! Jag är jätteglad över engagemanget i frågan. Detta är frågor där det tar att förändra, och det är envishet och enträget arbete som gör att vi rör oss framåt. Jag tror att mycket kan bli bättre. Jag tror att vi har kommit längre inom vissa myndigheter än inom andra; du redovisade kronofogdens arbete, och det låter väldigt bra med tanke på den utsatta situation som finns inom myndighetens verksamhet. Jag kommer att följa frågan med stort intresse, och jag tror att du gör på precis samma sätt. Jag vill tacka så mycket för debatten. 40 Statsrådet (S): Jag tackar interpellanten för en god debatt. Jag kan försäkra henne om att vi kommer att fortsätta att arbeta i frågan framgent. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:787 om temporära bygglov för modulbostäder 41 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av att nya domar talar för att modulbostäder inte kan uppresas med temporära bygglov. ska användas till det den är mest lämpad för. Det kommunala planmonopolet innebär att det är kommunen som, inom de ramar som ges i planprocessen för översikts- respektive detaljplanering, bestämmer vad marken är mest lämpad för. Planprocessen garanterar att olika allmänna och enskilda intressen tas om hand och vägs mot varandra och är även viktig ur ett demokratiskt perspektiv. För att kunna möta akuta behov och upprätthålla en effektiv samhällsutveckling behövs vissa ventiler i systemet. En sådan är möjligheten att tillåta avsteg från vissa krav med stöd av tidsbegränsade bygglov. Det är dock viktigt att en sådan ventil inte ska kunna användas systematiskt för att kringgå planprocessen. Jag delar dock interpellantens uppfattning att det bör bli enklare att uppföra flyttbara bostäder med stöd av tidsbegränsade bygglov. Ett problem med nu gällande reglering och praxis på området är att den som söker ett tidsbegränsat bygglov för att uppföra en byggnad för bostadsändamål måste visa att behovet av åtgärden är tillfälligt. Detta innebär att den bostadsbrist som råder i många av landets kommuner i sig utgör ett hinder för att uppföra bostäder med stöd av tidsbegränsade lov. Regeringen, , , och har i den så kallade migrationsöverenskommelsen enats om att tillfälliga lättnader i plan- och byggregleringen ska genomföras och att en översyn ska göras, så att krav på byggnader som uppförs eller tas i anspråk med tidsbegränsat bygglov förenklas. pågår ett arbete med att se över regleringen av tidsbegränsade bygglov för bostadsbyggnader, i syfte att underlätta etableringen av sådana. 42 (M): Som alla känner till är det ett stort problem att har konfronterats med ett väldigt stort asylmottagande. I takt med att de många människor som kom under framför allt 2015 – men även – har fått sina asylärenden hanterade ska de sedan kommunplaceras. Den placeringen ska ske på ett jämlikt sätt, fördelat över landets alla kommuner. Detta är vi överens om över blockgränserna efter en uppgörelse . Här hamnar vi dock i något av ett moment 22. Regeringen har sagt att man helst vill att de kommuner som har en fungerande arbetsmarknad ska ha ett särskilt stort mottagande. Problemet är att just de kommunerna har den absolut största bostadsbristen. I – eller i – är det i princip så att inga utöver nyfödda eller nyanlända flyttar in. har en ganska oroväckande demografisk utveckling, där vi trots en god arbetsmarknad inte kan bostadsförsörja dem som vill flytta hit. Särskilt knepigt blir det om kommunerna dessutom ska ta ansvar för att ordna bostäder till ett hundratal nyanlända. I min egen hemkommun i skulle kommunen för att lösa bostadsbristen för nyanlända behöva gå in och sluka i stort sett alla tillgängliga bostäder – helt enkelt köpa alla bostadsrätter och villor i kommunen. Detta är inte en gångbar lösning. Vad som måste till är att vi snabbt kan bygga så kallade modulbostäder. Egentligen är det ingen som vill göra detta, utan det är något vi är tvungna att göra givet läget. Problemet är att vi nu har börjat se signaler på att kommunerna inte kommer att kunna göra detta, eftersom man inte får upprätta bostäder av permanent karaktär på temporär mark. har byggt 300 studentlägenheter, och har det bygget blivit ett domstolsärende där man riskerar att behöva riva dessa 300 lägenheter. Det här är en katastrofal situation för alla inblandade. Jag tycker att svaret från i grunden är positivt: Regeringen är medveten om problemet och vill jobba med att lösa detta. Jag vill ändå trycka på framför allt två saker. För det första tror jag att det är viktigt att hålla isär det vi kom överens om i migrationsuppgörelsen och det problem jag beskriver. Det vi kom överens om i migrationsuppgörelsen handlade om att skulle få undantag från PBL – – för att upprätta sina ankomstboenden. När kommunerna sedan ska ordna boenden åt de kommunplacerade asylsökandena har man ett helt annat problem. Jag tror att det är viktigt att regeringen är medveten om detta problem. Min första fråga är huruvida ministern är medveten om att det finns en skillnad här, därför att när kommunerna är i kontakt med den statliga, offentliga förvaltningen får de ständigt svaret att PBL har förenklats. Men det gäller inte just det problem jag tar upp . För det andra vill jag säga att det är positivt att regeringen är på bollen, men måste man agera snabbt. Det handlar om att inom få detta på plats. 43 Statsrådet (MP): Jag håller i alla fall delvis med om problembilden. Jag skulle inte säga att temporära byggnader och bostäder är den stora lösningen, utan den huvudsakliga lösningen är fortfarande att bygga nya permanenta bostäder. Det glädjande med dagens situation är att vi faktiskt gör detta. Kommunerna, som har bostadsförsörjningsansvaret, bygger mycket mer än vad man gjorde . Vi har i praktiken fördubblat byggandet av permanenta bostäder . Vi är redan uppe på en nivå vad gäller byggnadstakt som vi inte har sett i . Trots de problem som finns i bostadsbyggnadsprocessen – med detaljplaner, översiktsplaner, bygglov och många andra svårigheter, till exempel att det i många fall tar – känner jag mig ändå ganska trygg med att många av problemen går att lösa. De kommuner som bygger mycket har visat att det finns sätt att hantera detta. Det finns också sådana som har varit mindre lyckosamma i sin planering, både här i och på andra ställen. Det finns kommuner som inte är vana vid att bygga och som inte har gjort det i någon större utsträckning på väldigt . För dem tar det att ställa om till att bygga. Men vi som tittar bakåt på statistiken ser att vi har underskattat nybyggnationsfrågan . har vi byggt betydligt mindre än vad vi borde ha gjort, och det gör att nu vi har ett stort och akut problem framför oss. Jag skulle inte säga att det bara är invandringen som har lett till att vi har ett akut problem, utan den huvudsakliga anledningen är egentligen att vi har byggt alldeles för lite. Men bygger vi som sagt mer. Jag tror också att en del av lösningen ligger i att i större utsträckning använda det befintliga bostadsbeståndet vid akut bostadsbrist, som – att människor hyr ut en del av sin bostad i större utsträckning. Men tillfälliga bostäder är naturligtvis också en del av lösningen när kommunerna har stora problem att hantera detta. Det är också skälet till att jag är bekymrad över de domar som fallit. Regleringen har inte varit bra – den praxis som har utvecklats är i alla fall inte förenlig med situationen. I det här läget, när vi ser ett akut bostadsbehov som även är långsiktigt, blir det bekymmersamt att man måste kunna påvisa att behovet av bostäder också är tillfälligt. Min avsikt är att med en ny reglering förenkla dessa frågor och göra så att man kan hantera detta smidigt och snabbt i kommunerna och att få en ny lagstiftning på plats så fort som möjligt. 44 (M): Tack, , för svaret! Vi är nog i grund och botten ganska överens om vad problemet är och även – åtminstone vad gäller detta – om vad lösningen är. Jag vill bara tillägga att även om det byggs mer , vilket är jättepositivt, kan man ändå inte säga att lösningen ligger i att öka det generella byggandet. Vi har en katastrofalt akut situation i framför allt . Det är framför allt i just som man historiskt har varit bra på att bygga, och där bygger man nu ännu mer än vad man tidigare gjorde. Men på grund av att det är så populärt att flytta till är det en enorm press på bostadsmarknaden. Detta gör att de som är bäst i klassen nu kanske har det absolut tuffast att leverera bostäder. Då måste vi se till att hantera den tillfälliga lösningen. Jag ser problemet – det ska inte bli så att man använder temporära bostäder som ett sätt att lösa det långsiktiga problemet. Därför är det angeläget att man hittar en lösning på det här . Jag har bara en avslutande fråga till ministern: När kan vi förvänta oss att en regleringsändring är på plats? Vi skulle ha behövt den i går! 45 Statsrådet (MP): Jag håller med om att vi skulle ha behövt den i går, men var det så att vi hade en annan reglering i går. Den innebar att det här problemet uppstod genom beslut i våra domstolar. Det var först efter att den situationen uppstod som det var uppenbart för de flesta att det behövdes en förändring av regleringen, och den skedde . Vi arbetar aktivt för att få fram en ny reglering. Jag hoppas och tror att det kommer att kunna ske ganska snabbt. Jag tror också att bara den signalen att vi tar fram en ny reglering kommer att vara viktig för kommunerna, även om genomförandet sker . Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:788 om andrahandsuthyrning 46 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av att bostadsrättsföreningar alltjämt kan stoppa en andrahandsuthyrning efter att uthyrningen pågått . Som tar upp har haft underskott av bostäder, och befintliga bostäder har inte heller nyttjats optimalt. Flera åtgärder har dock genomförts för att underlätta för privatpersoner att hyra ut sina bostäder. Den nuvarande regeln om tillstånd till upplåtelse i andra hand tillkom efter att den förra regeringens förslag till ändringar i bostadsrättslagen inte fått stöd i . Inte minst var motståndet från bostadsrättssektorn mycket stort. Förslaget arbetades då om i nära kontakt med bostadsrättsorganisationerna för att åstadkomma en lämplig balans mellan den enskilde bostadsrättshavarens behov av att kunna hyra ut sin bostad samt bostadsrättsföreningens och övriga medlemmars intresse av att fastigheten bebos av den som har ett långsiktigt behov av bostaden. Lagen utgår från att synen på bostadsrättshavarens skäl för en andrahandsupplåtelse ska vara generös. Enligt propositionen förutsätts att skälen för en upplåtelse i andra hand normalt väger lättare . Även i den delen vilar reglerna på en avvägning mellan olika intressen. aviserades en satsning innehållande 22 steg för fler bostäder, varav en åtgärd handlar om att underlätta privatbostadsuthyrning. Att utnyttja de befintliga bostäderna bättre och att skapa incitament för att fler ska vilja hyra ut sin bostad, eller del av bostad, i andra hand under trygga förhållanden är således någonting som regeringen arbetar med och avser att återkomma till. 47 (M): Min bror bor utomlands . Han hyrde ut sin lägenhet under . Han skulle väldigt gärna vilja fortsätta att hyra ut den, men det får han inte för bostadsrättsföreningen. Det här är en lägenhet i , så det är en lägenhet som inte skulle vara svår att hyra ut. Jag kan säga att om jag hade fått en krona för varje gång som jag fått en fråga från kompisar eller bekantas bekanta som vet att min lägenhet står tom, hade jag kunnat bjuda på öl efter interpellationsdebatten. Jag tror att det här i grunden är någonting som ingen tycker är positivt, utom möjligen min brors bostadsrättsförening av någon märklig anledning. Jag tolkar svaret från på ett positivt sätt, att han ser problemet. Kort och gott tolkar jag det som att vi kan förvänta oss att se en proposition som ändrar på det här. 48 Statsrådet (MP): kanske inte ska vara alldeles säker på att det blir en ändring i just den här lagen. Den är ju ganska ändrad, som jag var inne på. Vi tittar generellt på frågan om att vidta ett antal åtgärder för att underlätta för privatbostadsuthyrning. Men frågan om bostadsrättsföreningarna och tillstånd att hyra ut bostadsrätter i andra hand är så behandlad i en ny lagstiftning, så jag tror att det är mindre troligt att vi gör en förändring av den just . Däremot finns det en rad andra åtgärder som handlar om att stärka ställningen både för den som hyr ut en bostad och för den som hyr en bostad i andra hand eller hyr del av bostad. Inom det här området tittar vi nu på en rad olika alternativ, bland annat depositionsavgifter, förmedling av andrahandskontrakt, hyra av del av bostad och partiella kontrakt. Det finns en rad frågor som vi kan tänka oss att se över, också om bostadsbidrag, som inte går att få om man till exempel hyr en del av en lägenhet. Jag tror och hoppas att vi ska kunna komma med förändringar. Men jag är inte säker på att det blir att ta ytterligare steg som gör att bostadsrättsföreningarnas ställning försvagas. 49 (M): Jag tror att har samma problem som jag ofta har, nämligen svårt att erkänna att tiden går fort. Det var faktiskt ganska länge sedan som vi beslutade om den här propositionen från den förra regeringen – 2011, och 2012 trädde den i kraft – som innebar avregleringen av andrahandsmarknaden. Den har i grunden varit väldigt lyckosam och resulterat i tiotusentals nya bostäder, åtminstone i där trycket har varit som starkast. Jag förstår inte riktigt argumentet här. Bara för att någonting är nytt, även om jag ifrågasätter om det är särskilt nytt, innebär det inte att det inte går att fortsätta att ratta i systemet för att få till ytterligare fler bostäder. Jag har svårt att förstå logiken i att en bostadsrättsförening inte får säga nej till att jag hyr ut min lägenhet, vilket jag får göra utan att ha nämnvärda skäl, men att bostadsrättsföreningen helt plötsligt får säga nej. Det leder till att min potentiella hyresgäst blir bostadslös och måste hitta boende någon annanstans. När vi nu har en akut situation på bostadsmarknaden skulle det vara ett enkelt sätt att ändra på detta med ett klubbslag här i , och lagförslagen är framtagna , som ministern var inne på. Då skulle vi kunna få fram ytterligare ett tusental bostäder här i . Jag tycker att ministern får komma med ett lite bättre argument för att vi inte ska göra det. 50 Statsrådet (MP): Det förslag som kom från regeringen genomfördes inte, utan det förändrades så att det delvis tillgodosåg vad bostadsrättsföreningarna begärde. Argumentet var att om ett flertal lägenheter i en liten bostadsrättsförening är uthyrda i andra hand blir det mycket svårare att driva och sköta den, och det blir svårare att få styrelseledamöter som fungerar aktivt. Det förutsätts ju att bostadsrättshavarna, de som äger lägenheterna, ska vara en del av själva förvaltningen, skötseln och ledningen av bostadsrättsföreningen. Det är detta som är bakgrunden. Om man till exempel studerar på annan ort är det ett skäl för att få hyra ut. Men när man har studerat färdigt – det kan ta – väger skälet mindre. Likadant är det om man jobbar på annan ort, att ju går, desto mindre väger skälet för fortsatt andrahandsuthyrning. Det är så som resonemanget har varit. 51 (M): Jag förstår invändningen att det i en liten bostadsrättsförening kan bli knepigt att sköta den om det är många som hyr ut. Problemet är att denna lag gäller oavsett om det är många eller få lägenheter i en bostadsrättsförening och oavsett om det är många som har hyrt ut i föreningen eller inte. Lagen slutar att gälla . är möjligheterna att hyra ut generösa, men sedan är de inte det. Detta är svårt att motivera. Ministern beskriver att det skulle vara knepigt för föreningen att administrera detta. Men med den nya lagen har man öppnat för möjligheten att den som hyr ut betalar en peng till föreningen, och den skulle man kunna titta på att höja om det finns föreningar som är särskilt drabbade. I grunden är det svårt att motivera existensen av denna reglering. För mig känns det som att den kom till för att Bostadsrättsföreningssverige skulle få en mjukstart och kunna förbereda sig för ett generösare andrahandsuthyrningsregelverk. har detta funnits på plats ett tag, och jag tycker att ministern borde ta initiativ till att förbättra det och på det sättet sannolikt skapa tillgång till tusentals lägenheter bara genom ett klubbslag. Det skulle också innebära att människor skulle vara beredda att investera i bostadssektorn och på så sätt skapa fler bostäder även långsiktigt. 52 Statsrådet (MP): Jag avslutar med att tacka för förslaget. Jag får titta på detta framöver. Men just nu är det inget på gång vad gäller förändringar av lagen. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2015/16:789 om bostadsbyggnadsstatistik 53 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av det han framför angående SCB:s bostadsbyggnadsstatistik. SCB är ansvarig för att utveckla, framställa och sprida officiell statistik och annan statlig statistik samt samordna systemet för den officiella statistiken. En del av den avser nybyggnad av bostäder. Statistiken redovisas på kommunnivå med variablerna hustyp, lägenhetstyp och upplåtelseform. Inrapporteringen till SCB sker via frågeformulär till kommunerna, och det finns en eftersläpning i denna inrapportering. För att kunna ge en aktuell indikation på bostadsbyggandets utveckling redovisar SCB kvartalsvis preliminär statistik baserad på ett ofullständigt underlag. Årsvis redovisas dock fullständig och mer detaljerad information. påpekar att statistiken inte särredovisar de bostäder som uppförs för användning . Regeringen styr inte SCB:s arbete med den officiella statistiken på den detaljnivån. Den officiella statistiken ska vara av god kvalitet och utmärkas av bland annat relevans och aktualitet. Det är den statistikansvariga myndigheten som ansvarar för att statistiken möter kraven på kvalitet. Enligt uppgift från SCB är man medveten om att bostäder i vissa fall tillkommer med stöd av tidsbegränsade bygglov. Uppgiften ingår dock inte bland dem som samlas in. beskriver i sin interpellation det faktum att det nu byggs väldigt många bostäder snabbt och på platser där de inte kommer att stå kvar långsiktigt som ett problem. Min uppfattning är den motsatta. Det är angeläget att kommuner i samarbete med olika byggherrar snabbt skapar möjligheter för de många nyanlända att få en bostad. Det är en förutsättning för att de ska kunna etablera sig med studier och arbete.