prot · H40947 · 2016-12-15 00:00:00 — Min fråga till statsrådet är: Vad händer nu? 147 Statsrådet (S): Det är ju regeringen som har beställt den här rapporten, eftersom vi ville veta om det är så att domarna och effekterna av dem har fört bort en praxis från det som var intentionen i lagstiftningen. Lagstiftningen är väldigt komplicerad, och den här rapporten är inte heller glasklar. analyserar vi den, för jag vill ha svar på de här frågorna. Vi har en möjlighet att återkomma med svar i regleringsbrevet. Vissa av de saker som jag redan har sett att man pekar på är det faktum att det finns dubbla eller till och med tredubbla huvudmän, att man inte har enhetliga bedömningar över – det har vi redan gett i uppdrag till att titta på – och att människor förefaller hamna mellan stolarna. Det är sådant som vi kan ta tag i . I den mån det handlar om lagstiftning ligger det antingen i den utredning som vi har tillsatt på området eller så får vi göra något tilläggsdirektiv i förhållande till rapporten. Det kan jag inte svara på . 148 (L): Tack, statsrådet, för svaret! Jag ser fram emot detta arbete. I debattartiklar efterlyser statsrådet dialog. Bland annat som ett svar på det bildade jag i går ett nätverk bestående av alla partier här i just för att kunskapa och kunna ha en dialog. Jag konstaterar dock att statsrådet inte vill möta brukarorganisationer, komma till socialutskottets hearing och så vidare. Hur tänker sig statsrådet dialogen? 149 Statsrådet (S): Såvitt jag vet har jag kommit alla gånger som har kallat, och jag kommer gärna till ert nätverk om detta är vad frågan innebär. Jag träffar funktionshindersrörelsen löpande, . Jag har träffat enskilda organisationer som har velat det. Jag har även erbjudit möten till vissa som inte har accepterat det. Jag vill gärna ha dialog – så är det! 150 (M): Jag har en fråga till chefen för och den som är budgetansvarig för utgiftsområde 4. uttalade rikspolischefen att man kommer att göra slut på mer . Årets anslag kommer inte att lämna några pengar över, vad vi förstår. Ramhöjningen är blygsam – . Det finns en liten extra slatt i tilläggsbudgeten, och kvar är från tidigare alliansbudgetar. Eftersom risken verkar betydande att polisen kommer att köra på kredit är slut är min fråga: Kommer regeringen medvetet att låta polisen köra på kredit? 151 Justitie- och migrationsminister (S): tillhör just den delen som gäller polisen inrikesministerns budgetområde, men jag kan väl säga att när det gäller att köra polisen på kredit borde vara väl förtrogen med det, eftersom hans egen regering tenderade att göra det när vi satt i opposition, om jag minns saken rätt. Det här är frågor som man helt enkelt får lösa under årets gång om det skulle visa sig att det finns brister när det gäller budgetdelen. har det trots allt varit så att vi har haft ett överskott som polisen har kunnat föra över från till ett annat. Skulle det uppkomma en situation då vi behöver tillskjuta mer pengar till polisen får vi naturligtvis ta det . Men att köra polisen på kredit på det sätt som den borgerliga regeringen tenderade att göra tänker vi inte ägna oss åt. 152 (M): Att hoppa på den föregående regeringen som de facto lämnade över pengar är ett dåligt svar på frågan. Hur man än räknar är risken nu betydande att polisen faktiskt inte kommer att ha tillräckliga resurser ens med det tidigare anslagssparandet. Är det då så att man kommer att vidta åtgärder vill jag komplettera med en fråga till chefen för departementet: Har ni i så fall gett underhandslöften till polisen om tillägg under vårbudgeten? 153 Justitie- och migrationsminister (S): Den frågan är naturligtvis alldeles för tidigt väckt. Jag kan i och för sig konstatera att vi under det här året anslog mer pengar till polisen i tilläggsbudgetarna, framför allt , så att vi klarade av deras resursbehov. Det kommer vi naturligtvis att göra också. Men den här mandatperioden har det snarare varit ett överskott än ett underskott som har präglat polisen. Situationen för nyanlända elever 154 (V): Som de flesta ledamöter, åhörare och ministrar känner till har gått från att föra en politik där statsministern deltar i Refugees Welcome till att föra en politik där vi skickar ungdomar till döden. har det uppmärksammats hur ungdomar skickas till bland annat , där de går mot en otrygg och osäker framtid. Detta påverkar inte enbart familjerna, deras situation på arbetsmarknaden i och deras framtid, utan det påverkar även för dem som går i skolan. Vi får höra från skolpersonal vilken tuff situation det är att undervisa elever som inte kan känna framtidshopp eftersom de inte vet om de ska vara kvar här till, till eller till. Jag undrar: Hur ställer sig till detta? Vad anser utbildningsministern om den här frågan? Hur menar utbildningsministern att det ska funka att föra denna politik som eleverna ska kunna lära sig och koncentrera sig på skolan? 155 Utbildningsminister (MP): Jag har också mött många av de lärare som gör ett fantastiskt jobb. De gjorde det i den akuta situationen, där vi fick väldigt många fler barn till svensk skola , och de gör det nu för att säkerställa att de som har kommit till får en möjlighet till en start i skolan och den utbildning de behöver för att kunna bygga sina liv. Just av det skälet har vi varit överens i om att den lagstiftning som har fattat beslut om ska kompletteras med regler som gör att de elever som börjar gymnasiet kan få tryggheten i att kunna få en gymnasieutbildning. Dessa regler är nu ute på remiss, skickade av justitie- och migrationsministern. Vi inväntar remissvaren, men vi kan konstatera att lärarfacken i stora drag har välkomnat att vi verkligen tar tag i detta. Det är något som behövs ute på skolorna. 156 (V): Jag undrar hur utbildningsministern tänker sig att det ska bli för de elever som vet att när deras skoltid är över kommer de att skickas till länder som de ibland inte ens har varit i. Hur ska man då motivera en elev att vilja lära sig någonting inom skolan? Jag var själv i denna situation när jag kom hit som flyktingbarn och vi inte visste något om vår framtid på grund av den dåvarande regeringen, som också ville föra en inhuman flyktingpolitik. Jag undrar: Anser verkligen , som en miljöpartist som har stått upp för de här frågorna tidigare, på allvar att detta är hållbart? Är det något som man kan kalla för en bättre linje? 157 Utbildningsminister (MP): Om det hade varit så att regeringen ville att de regler som har antagits skulle vara permanenta hade vi såklart lagt fram förslag om en permanent lagstiftning. Vi ser att det finns målkonflikter i de regler som gäller. Det finns en anledning till att huvudsakligen har tillämpat permanenta uppehållstillstånd. I den situation som rådde valde vi dock att gå fram med regler för att kunna hantera det akuta läget. Det försvårar för många, inte minst för unga, på det sätt beskriver. Sedan ska man inte säga att det är så enkelt att människor ska åka så fort gymnasieutbildningen är färdig. Det finns ventiler för att kunna få möjlighet att få ett permanent uppehållstillstånd. Rätten till personlig assistans 158 (S): Mina frågor går till statsrådet och handlar om LSS-assistansen och rättigheter. Regeringen har meddelat att regleringsbrevet till ska skrivas om eftersom det förra har misstolkats. Det får inte råda några tvivel om att den som har behov av stöd ska få det. Det handlar om människors rättigheter. Hur kommer den nya formuleringen att försäkra detta? Min andra fråga handlar om att regeringen inte har föreslagit några lagändringar som ändrar rätten till LSS eller assistansersättning. Däremot har det kommit domar från som påverkar hur lagen tillämpas av . Varken riksdag eller regering kan styra över domstolars utslag. Däremot är det vårt ansvar att utforma de lagar som besluten grundar sig på. När domutslag gör att lagen inte tolkas som det var avsett från början måste lagen ändras. När och hur kommer regeringen att agera för att dessa lagar bättre ska leva upp till våra mål om jämlikhet, delaktighet och självständighet? 159 Statsrådet (S): Detta är viktiga frågor. Vi kommer förstås att presentera det nya regleringsbrevet . Jag kan inte avslöja exakt formulering i regleringsbrevet, men det är vår ambition och vår absoluta vilja att formulera det på ett sätt så att man förstår att det vi är ute efter är felanvändning av medlen inom assistansersättningen. Det grundar vi på en rad rapporter som säger att en felanvändning förekommer. Det är inte bara en rapport, utan det är många som har kommit från tunga instanser som visar på detta. Jag tycker att det är mitt ansvar att ta tag i det. Vi vill också säkerställa i det kommande regleringsbrevet, liksom i det nuvarande, att rätt person får rätt insats. Vi har ju inte ändrat lagen, som du också påpekar. tog jag emot en rapport som jag nu ska analysera och som handlar just om de här domarna. 160 (S): Tack, ministern, för svaret! Det är av största vikt att det i regleringsbrevet framgår tydligt att alla ska få det stöd de har rätt till. Det är viktigt för de enskilda, för anhöriga och för närstående. Men det är också viktigt för oss som samhälle. Tack vare LSS och assistansen kan fler delta i samhällslivet och bidra med sina kunskaper och styrkor. Vi blir då också ett mer människovärdigt samhälle. Det är viktigt att lagen ändras, för det är inte rimligt att vi behåller formuleringar som inte får den effekt som avses med lagen. De domslut som har kommit visar tydligt att lagen behöver förbättras. 161 Statsrådet (S): Jag håller helt med. Därför står det redan nu att rätt person ska få rätt insats. Väldigt tydligt, rakt upp och ned, står det så. Vi måste analysera effekterna av domsluten. Det är den slutsats vi själva har dragit, och därefter har vi beställt den rapport som kom . Den förra regeringen gjorde inte det trots att flera diskuterade domar kom 2009, 2012 och även . kommer vi att analysera den rapport som kom . Vi kan göra vissa saker redan i regleringsbrevet, men om det handlar om lagstiftning måste vi utreda det mer. Ansvaret för säkerheten i kommunerna 162 (): Jag har en fråga till justitieministern. Jag har fått brev för kännedom från Socialdemokraternas kommunstyrelseordförande i . Brevet är skickat till regeringen. Han beskriver i brevet att medborgarna i känner stor otrygghet, att kommunen har haft avtal med bevakningsföretag för att klara den lokala situationen och att man nu har byavakter som mer eller mindre börjar utvecklas till medborgargarden. De begär nu också bidrag för att få skyddsbilar och annat för att kunna agera. Han ställer frågan till regeringen hur man ser på att kommuner tvingas lägga resurser på att säkra den lokala tryggheten. Det är också min fråga: Hur ser regeringen på detta? Bör kommun och andra kommuner bifalla denna typ av ansökningar om bidrag till bilar och annat för bevakning runt om i kommunerna? 163 Justitie- och migrationsminister (S): Detta är naturligtvis ett uttryck för en bristsituation som vi har när det gäller polisen på många håll. Vi har det när det gäller storstadsområdena, och vi har det också till en del när det gäller landsbygden. För att lösa detta finns det inte så många genvägar, utan man måste helt enkelt se till att det blir fler poliser. Vi kommer att behöva öka antalet poliser . Det är också därför vi har ökat intagningen till under detta år. Det andra jag tror vi måste ha är fler civilanställda i polisorganisationen. Vi har redan anställt mellan 500 och 600 civilanställda . Det innebär att man lösgör polisresurser som är uppbundna på annat håll till rent polisarbete. Det tredje är inte att förglömma: Vi måste reformera polisutbildningen och göra den bättre så att vi kan få ut mer av den rådande polisorganisationen än vi får . Allt detta jobbar regeringen med, och det tycker jag att man kan hälsa kommunalrådet i . 164 (): talar vi om . Polisutbildningen i har ganska ordentligt med tomma platser. Det är svårt att få poliser till regionen. Det bekymmer man har är att byalagen inte längre har någon kontaktperson hos polisen, om man inte har fått det i närtid. Det är de som bevakar hus, hem och företag. Kommunstyrelsens ordförande är väldigt bekymrad och vänder sig nu till regeringen. Är tryggheten också på landsbygden en statlig uppgift, eller är det kommunen som måste gå in och se till att saker fungerar? 165 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tror att man måste ta ett gemensamt ansvar för tryggheten i lokalsamhället. Det handlar inte bara om polisen, utan det handlar också om vad kommunen kan göra, vad civilsamhället kan göra och vad näringslivet kan göra till exempel när det gäller att förebygga brott. Om vi ska komma åt organiserad kriminalitet och om vi ska få ett tryggare samhälle måste alla hjälpa till. Staten kan göra sin del genom ökade resurser, genom fler poliser, genom fler civilanställda och genom en bättre utbildning. Men alla måste hjälpa till. Jag kan gärna ta en dialog med både kommunalrådet i och många andra kommunalråd om detta. 166 (C): Statsrådet är ju inte bara ansvarig för LSS utan även för jämställdhetsfrågorna, och det är på det området som jag har en fråga. För är det viktigt att kvinnors ekonomiska möjligheter och frihet att faktisk kunna bestämma över sitt eget liv stärks så att vi ska ha lika förutsättningar. Under alliansåren gjorde vi stora satsningar på kvinnors företagande, för vi såg att vi var sämst i hela EU. Det som är bekymmersamt är att nuvarande regering med kirurgisk precision lyckas plocka bort alla de insatser som är främjande och ska stödja och öka kvinnors företagande, och man skapar en stor oro och otrygghet i de branscher där kvinnor är i majoritet. Det handlar om att man vill sänka RUT-avdraget men kanske ännu mer att man väljer att utreda offentligt finansierad välfärd – men bara i de branscher där kvinnors företagande dominerar. Jag skulle gärna vilja höra hur resonemangen i regeringen går kring de här frågorna. 167 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Att kvinnor liksom män förvärvsarbetar och gör det under värdiga villkor, gärna genom företagande eller på annat sätt, är bra. Nästan hälften av kvinnorna i jobbar i privat sektor. Vi talar ibland om detta som om en enorm majoritet skulle jobba i offentlig sektor, men så är det inte. Jag och regeringen tycker att det är bra att kvinnor liksom män startar företag, och det vill vi också främja på olika sätt. Privatisering av den offentliga sektorn och vård- och omsorgstjänster har vi ingenting emot. Det finns väldigt mycket bra verksamhet bland annat på de områden som jag har ansvar för, till exempel äldreomsorgen och LSS. Den senare har vi pratat mycket om här , och den är privatiserad i hög grad. Det vi har någonting emot är att man tar ut oerhört stora vinster eller att medel används till fel saker. Det har vi någonting emot när det gäller privata anordnare, och det har vi också när det gäller offentliga anordnare. Det påverkar dock inte kvinnors möjligheter att starta företag. 168 (C): Fast i den utredningen behöver man läsa ordentligt mellan raderna, för det som den innebär är att företagande inom omsorg där man investerar i människor och inte i saker omöjliggörs. Jag vill gå tillbaka till den första delen i svaret. Jag kan bli upprörd och faktiskt rätt arg över att det finns en sådan blindhet i en feministisk regering att man inte inser och inte förstår betydelsen av främjande insatser och åtgärder när det gäller kvinnors företagande. 169 Statsrådet (S): Jag kan inte adressera den här blindheten därför att jag inte har den. Jag tycker att det är viktigt att kvinnor liksom män startar företag. Den här regeringen är för det. Det kan vara i alla sektorer på arbetsmarknaden. Det kan vara inom vård och omsorg. Det kan vara inom RUT-systemet. Det kan också vara inom handel, restaurang eller andra konkurrensutsatta delar av arbetsmarknaden. Vi har ingenting emot det. Tvärtom är det viktigt att kvinnor liksom män har egen inkomst och förvärvsarbetar. Just nu gör kvinnor och män det mer än någonsin, och det är jag mycket glad över. Fängslandet av turkiska parlamentsledamöter 170 (S): Det är oroligt i just . Det har vi sett inte minst genom de folkomröstningar som har hållits i och . Jag är glad över de ansträngningar som statsrådet redan har redovisat som handlar om initiativ på hemmaplan för att stärka opinionen och arbetet för EU. Med min fråga nu skulle jag i stället vilja vända blicken mot omvärlden utanför EU och vad som händer i . Där har vi sett en oroande utveckling . Inte minst har ett antal parlamentariker fängslats, däribland HDP:s Selahattin Demirtaş. Jag ingick i en delegation som åkte ned med det europeiska socialdemokratiska partiet . Vi manifesterade utanför fängelset. Min fråga går till statsrådet . Vad kan EU göra för att öka pressen på för att de ska frige de här parlamentarikerna som är medlemmar i systerparti? 171 Statsrådet (S): Tack så mycket för den viktiga frågan! Arresteringen av de två partiledarna och andra representanter för HDP är extremt oroande. Jag har själv haft möjlighet att vid ett flertal tillfällen träffa Selahattin Demirtaş och höra hur svårt de har haft det att föra sin kamp som tyvärr har gått så långt att han har fängslats. Vi har gjort flera uttalanden i den här frågan, vi ställer oss bakom EU:s uttalande i frågan och vi har kallat upp den turkiska ambassadören till för att uttrycka vår stora oro för vad som händer. Tillslagen mot HDP-företrädarna riskerar att underblåsa de redan existerande motsättningar som finns i landet. Vi har på lika sätt försökt få den turkiska regeringen att återgå till att ha normala samtal och släppa både fängslade parlamentariker och journalister och andra. 172 (S): Tack, statsrådet , för det svaret! Ja, vi ser hur yttrandefriheten och andra rättigheter inskränks i . Finns det några ljuspunkter efter den kraftiga kritik som har framförts från EU, det vill säga märker man att regeringen i lyssnar? 173 Statsrådet (S): Jag var på allmänna rådet i EU . Vi hade en mycket lång diskussion om i samband med utvidgningsdiskussionerna. Tyvärr lyckades vi inte komma till ett enhetligt beslut. Det var 27 länder som hade samma åsikt, och den var att det trots allt finns vissa möjligheter att fortsätta påverka, och därför ska man inte till exempel frysa medlemskapsförhandlingarna. Dessutom har flera HDP:are uttryckt att man vill att vi ska fortsätta. Regeringens inställning till den privata assistansnäringen 174 (M): Marknaden för den personliga assistansen har förändrats . De privata aktörerna har ökat från till . De assistansberättigade väljer i större utsträckning vem de själva vill ska utföra assistansen. De gör ett aktivt val. Man kan tolka detta som att de privata anordnarna utför ett bättre jobb än de kommunala. Många är små, lokala företag som ger sitt kunnande och sin kompetens till de brukare som de arbetar för. Regeringens direktiv om åtstramningar inom assistansen är delvis baserade på antaganden om fusk inom den privata assistansnäringen. Ca 16 000 personer lever med personlig assistans, och ungefär 2 000 får sin assistans omprövad . Mina frågor till statsrådet blir då följande: Är det de stora företagen som regeringen vill komma åt genom att ge att dra ned antalet assistanstimmar? Och är det regeringens bedömning att privata företag erbjuder sämre kvalitet och att ekonomiska drivkrafter kan leda till ett ekonomiskt överutnyttjande? 175 Statsrådet (S): Tack för frågan, ledamoten! Regeringen har inte problem med att den personliga assistansen har både offentliga och privata anordnare. Det är inte det som är problemet. Man kan dock konstatera att privatiseringen är ganska långtgående inom den här reformen. Det är ca 1 000 bolag som så att säga konkurrerar om de här 16 000 personerna. Det säger åtminstone mig någonting om förväntan på lönsamhet i den här sektorn. Det som oroar mig, vilket jag också har redogjort för här , är det faktum att vi vet att vissa av de här privata anordnarna använder medel till annat än det var tänkt för. En viss konstruktion i systemet bjuder också in till det. Vi är angelägna om att det är seriösa aktörer som finns inom den här reformen, och det är det vårt arbete syftar till. 176 (M): Det stämmer som statsrådet säger att assistanskostnaderna har ökat . Men i stället för att oroa en redan skör grupp människor och deras anhöriga med de här neddragningarna av den personliga assistansen undrar jag om man inte borde undersöka varför kostnaderna har ökat och om det, om det skulle visa sig finnas fusk inom assistansersättningen, skulle vara och polisen som får utreda de fallen. 177 Statsrådet (S): Det finns underlag som redan visar att det finns oegentligheter och också felanvändning av medlen inom ramen för den här lagstiftningen. Det stämmer också att det är just den felanvändning som vissa bolag ägnar sig åt som vi vill komma åt. Vi har lagt den här frågan i en utredning som den kristdemokratiska riksdagsledamoten leder. Där finns det ett, som jag själv tycker, välskrivet och ganska tydligt avsnitt om bolagsfrågan. Där finns ett som jag själv tycker välskrivet och ganska tydligt avsnitt om bolagsfrågan. Vi ska ytterligare fördjupa oss i det, vilket jag skrivit om i en artikel. Vi återkommer om hur vi jobbar vidare med bolagsfrågan. Barnkonsekvensanalyser och som svensk lag 178 (S): Min fråga går till statsrådet . Vi har kunnat läsa om svårt sjuka barn som inte kan ha sina föräldrar boende hos sig på eller i anslutning till Nya . Socialdemokraterna i drev frågan om barnanpassning av NKS och föreslog också att det skulle göras en barnkonsekvensanalys av hur sjukvården för barnen skulle fungera i lokalerna. Om Alliansen hade gjort det hade förhoppningsvis dessa sjuka barn fått ha sina föräldrar i närheten, till exempel i anslutning till sjukhuset. Det har kommit en utredning, blir svensk lag. Där står det att det ofta saknas analyser av vilka konsekvenser ett beslut får för barn. Min fråga är: Kan i svensk lag ge tydligare stöd för att barnkonsekvensanalyser verkligen görs vid den typen av stora investeringar? 179 Statsrådet (S): Tack för frågan! Det faktum att regeringen vill att ska bli svensk lag är just för att vi vill stärka barns möjligheter att komma till tals i beslut som rör dem och att barns bästa ännu mer ska vägas in när man fattar beslut som speciellt rör dem. Vi har förstås tittat på erfarenheter från , där man har gjort till lag. Där ser man att i rättsliga beslut och i beslut som myndighetspersoner fattar i ärenden som rör barn har man mer än tidigare vägt in barns rättigheter och möjligheter. Ambitionen är helt enkelt att man ska ytterligare se till barn och lyssna på deras röster när man fattar viktiga beslut om dem. 180 (S): Ett stort tack för svaret, ministern! Det man vill komma åt i den här typen av situationer är att man ska planera och även genomföra åtgärder för att inte hamna i situationer som i det här fallet med att det saknas lokaler för att föräldrar ska kunna vistas i nära anslutning till sina sjuka barn. Finns det något annat sätt att säkerställa att barnperspektivet finns med i den här typen av stora projekt och investeringar? 181 Statsrådet (S): Jag hoppas naturligtvis att detta arbete ska bidra till det. Det tycker jag är viktigt. Vi vet också från att man ytterligare har transformerat, det vill säga att man också i annan lagstiftning i ännu högre grad har tagit hänsyn till barns rättigheter. Kunskapen om barns rättigheter har också ökat i samhället. Allt detta sammantaget hoppas jag också ska leda till att vi i större utsträckning räknar med barns perspektiv och barns rättigheter från början i den här sortens projekt och i andra sammanhang. Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag vill tacka statsråden och deltagande ledamöter. § 10 (forts. från § 8) Hälsovård, sjukvård och social omsorg (forts. SoU1) 183 (KD) replik: Jag måste börja med att korrigera det felaktiga påståendet från om att inte har mer medel avsatta till assistansen i vår budget. Det har vi.