prot · H40948 · 2016-12-16 00:00:00 — Vad gäller frågan om hur området kring ska användas pågår avtalsförhandlingar på myndighetsnivå, så att området även fortsatt kan utnyttjas. får använda sig av de övningsmöjligheter som finns där. Även vissa verksamheter, som nationell fort- och vidareutbildning, insatsstyrkan och bombskyddet, inom kan fortsatt utnyttja området för sin verksamhet. tillsatte regeringen en utredning om hur en omformning av polisutbildningen till en högskoleutbildning skulle kunna se ut. Utredningens betänkande Polis (SOU 2016:39) lämnades och bereds i . 77 (L): Jag vill börja med att tacka inrikesminister för svaret på interpellationen. Jag överdriver inte när jag säger att har stora utmaningar och en hel del problem. Det gäller inte bara verksamheter och resurser i lokalpolisområdena. Vi har också sett att polisutbildningen blir särskilt intressant med tanke på de mål som regeringen har aviserat och inte minst de yrkanden som bland andra Liberalerna och de övriga allianspartierna har gjort med anledning av budgeten. Vi vill utöka antalet poliser med 2 500 . Faktaunderlag och rapporter visar att det finns stora kvalitetsvariationer inom polisutbildningen vid dessa lärosäten. Och vi har fått indikationer på att det sker en hel del byten inom polisutbildningen, bland annat vid till förmån för till exempel . Det är viktigt att regeringen tar till sig dessa faktorer och granskar om det är tillgången till praktiska moment som gör att en del efter antagning väljer att hoppa av utbildningen på en ort till förmån för en annan ort. Det tycker jag inte att jag har fått svar på. Vi har också ställt frågor om . Jag vill tacka inrikesministern särskilt för den delen av svaret. Det är nämligen mycket viktigt att området i , där polisutbildningen i och för sig håller på att avvecklas för att helt föras över till , fortfarande kan användas för de praktiska momenten. Det gäller inte minst skjutövningsbanor, bombskyddet, Säkerhetspolisen och . Det är ett viktigt område, och jag hoppas att den funktionen blir kvar. Min sista fråga, som jag har också har tagit upp i interpellationen, gäller regeringens planer på och löfte om att genomföra en akademisering av polisutbildningen vid bland annat de tre lärosäten som bedriver uppdragsutbildning. Jag har suttit i utredningen om detta som referensparlamentariker och inte som utredare. Därför har vi inte kunnat reservera oss, men vi har haft synpunkter på innehållet i utredarens förslag. Några åtgärder som utredaren föreslår skulle till exempel leda till att det blir dyrare för studenten genom att man måste ta CSN-lån. De kan också påverka söktrycket och viljan att bli polis. Det föreslås också att begåvningstester och personlighetstester ska slopas. Detta sker mot bakgrund av att vi redan har ett stort bekymmer när det gäller att rekrytera och fylla de platser som vi har på uppdragsutbildningarna. Jag vill upprepa min fråga i interpellationen: Kommer regeringen, S och MP, att lägga fram ett förslag till om att akademisera polisutbildningen? 78 Statsrådet (S): ställde två frågor till mig. Den första handlar om kvaliteten på de olika lärosäten som polisen har gett i uppdrag att bedriva polishögskoleutbildning. Mitt svar är att det är polisen som är uppdragsgivare. Det är också polisen som måste granska kvaliteten och se till att kvaliteten vid de olika lärosätena dels håller en hög nivå, dels är likvärdig. De behöver inte vara likadana, men de måste vara likvärdiga. Den andra frågan från var hur jag ser på det som han kallar akademiseringen av polisutbildningen. Jag vill vara mycket tydlig med att säga att polisutbildningen är akademisk. Det är en högskoleutbildning. Man får högskolepoäng för den stora delen av momenten vid alla tre lärosätena. Vad frågan gäller är om man även ska kunna tillgodogöra sig högskolepoäng för de praktiska momenten i högskoleutbildningen på samma sätt som en tandläkarstudent eller läkarstudent kan göra för sina praktiska moment. Polisyrket är varken mer eller mindre akademiskt eller mer eller mindre praktiskt än tandläkaryrket. I denna interpellationsdebatt vill jag inte låsa mig för det ena eller andra förslaget från utredningen. Jag har noterat att oppositionen i vill vara med och ha synpunkter på hur utbildningen ska bedrivas i fortsättningen. Jag sätter mig gärna ned med både och företrädare för de andra borgerliga partierna och diskuterar om det finns sätt för att vi ska kunna försäkra oss om att polisen kan tillgodogöra sig även de praktiska momenten som högskoleutbildning, att vi kan slå vakt om ett stort söktryck i fråga om polisutbildningen och att vi kan garantera att vi får tillräckligt många poliser med hög kvalitet även i fortsättningen. Oavsett vilken budget som röstas igenom ser vi nämligen framför oss en ganska stor ökning av antalet poliser. Då är det viktigt att den utbildning som vi har är attraktiv, att den håller en hög kvalitet och att den förbereder poliseleverna för den verklighet som de ska möta som poliser. Då tror jag att det vore olyckligt att vi innan vi för dessa samtal – jag har fört samtal tidigare med både och andra företrädare – låser oss för den exakta formen för högskoleutbildningen. Jag tycker att vi ska diskutera den i lugn och ro. Vi kanske kan komma överens, kanske inte. Men det vore dumt att inte ta chansen att försöka komma överens om hur framtidens polisutbildning ska se ut. 79 (L): Denna interpellation täcker egentligen ett ännu större problem, nämligen problemet att rekrytera kvalitativa och duktiga poliser till ett av de viktigaste uppdragen i vår demokrati. – 2015 – fick 646 nya poliser. Men valde 832 poliser att sluta. Det är en nettoförlust på 186 poliser. är det enligt uppgifter från och 140 platser som inte har kunnat besättas. Båda dessa myndigheter, men inte minst som är beställare av detta uppdrag, säger att vi inte kommer att klara av att bygga ut polisverksamheten med 1 500 poliser. Detta sker parallellt med att sänkte kraven för att antas, från nivå fyra till nivå tre, på vissa moment. Det pågår också, återigen, en process parallellt. En utredare har lagt fram ett förslag direkt utifrån regeringens direktiv om att vi ska ha en treårig akademisk utbildning – en högskoleutbildning. Det står så i direktivet, och utredaren har inte gjort något annat än att leverera det inrikesministern har beställt. Hon har alltså gjort sitt jobb. Vi beklagar att utökningen av polisutbildningen inte överensstämmer med den kritik mot de praktiska momenten som kunde påvisa . I stället föreslår man en utökning av de teoretiska momenten. Och nej, inrikesministern – det är ingen högskoleutbildning. Den är förlagd till lärosäten, men det är ingen högskoleutbildning enligt högskolelagen. Man följer inte högskolelagen, och man har helt andra krav för rekrytering, antagning och behörighet jämfört med de riktiga högskoleutbildningarna inom svenska högskolor och universitet. Det är alltså ett parallellt spår. är en variant där man försöker hantera det som i grunden är en yrkesutbildning men där studenterna får tillgodoräkna sig högskoleliknande poäng. Studenterna får en polisexamen , varav en termin är aspirantutbildning. garanteras aspiranterna jobb, och de har till och med lön . Men blir det en högskoleutbildning kommer studenterna inte att vara garanterade jobb, och de kommer inte att få pengar . I stället hänvisas de till . Det finns alltså många frågetecken och kritiska moment som jag tror kommer att förvärra den situation vi redan befinner oss i. Jag är glad att jag fick besked om . Jag är lite orolig att regeringen bara hänvisar kvalitetsuppföljningen till , för ytterst är det ju regeringen – oavsett om det är eller – som är beställare av polisutbildningen vid Växjös, och högskolor och universitet. Jag tycker att det är jätteviktigt att regeringen noggrant följer kvaliteten. Jag tycker också att det är viktigt att regeringen inte förhastar sig, med tanke på att man inte kommer att lyckas besätta polisutbildningsplatserna. Man kommer inte att uppnå eget mål om att höja antalet poliser med 1 500, och det bekymrar oss i Liberalerna väldigt mycket. 80 Statsrådet (S): Om är besjälad av det han påstår sig vara besjälad av, nämligen att vi ska göra polisyrket och polisutbildningen attraktivare, tror jag att han ska akta sig för att påstå att inte är någon riktig högskoleutbildning och att det, med ord, är högskoleliknande poäng man får. Jag förstår faktiskt inte vad är ute efter. Jag tror att det är viktigt att vi säkrar en god kvalitet på . Jag tror också att det är viktigt att man kan tillgodogöra sig högskolepoäng för den utbildning man får på . Om vi vill rekrytera fler poliser tror jag inte att det är en framkomlig väg att låtsas att man inte får någon högskoleutbildning eller att dessa poäng skulle vara mindre värda än de poäng andra studenter vid högre utbildningar får. Jag tror att det skulle försvåra rekryteringen till polisyrket kraftigt. Jag tror att vi behöver bredda rekryteringen till polisyrket. Rekryteringsunderlaget ser väsentligt snävare ut än befolkningen i stort, och det gör att vi går miste om viktig kompetens som skulle kunna vara med och förstärka svensk polis. Det är fortfarande en alldeles för låg andel kvinnor bland dem som väljer att ansöka om att bli polis. Det är fortfarande en på tok för låg andel människor med en eller två utrikes födda föräldrar som väljer att ansöka om att bli polis, trots att de har de kvalifikationer som krävs. Där måste vi bli mycket duktigare om vi ska säkra kompetensförsörjningen. När det gäller rekryteringen, platser och de pensionsavgångar som sker inom polisen är siffror naturligtvis helt korrekta. Två tredjedelar av dem som har lämnat polisen har dock lämnat antingen för att de har gått i pension eller för att de har sökt polistjänster inom , som var en del av . Det blir därför en siffermässig skillnad men ingen skillnad i verkligheten. Vi behöver naturligtvis fler poliser, och vi behöver fler antagna till polisutbildningen. Men vi har en högre takt nu än när parti satt i regeringsställning. Det kan ändå vara värt att notera. Det kan också vara värt att notera att vi hade fler kvalificerade sökande till platserna än vad man förmådde ta in, och det berodde på att man har ett dåligt system för ersättarplatser på utbildningen. Det var alltså inte så att det saknades sökande; det kom 8 000 ansökningar till 800 platser. Det var inte heller så att det saknades kvalificerade sökande; antalet sökande som klarade alla krav var större än antalet platser. Bristen i den här antagningsomgången var i stället att man hade ett reservsystem som var dåligt anpassat. Det behöver förbättras, och rekryteringen behöver breddas. När det sedan gäller hur framtidens utbildning ska se ut delar jag inte den bild ger uttryck för. Jag är också osäker på om och hans parti verkligen ger uttryck för den bilden av hur framtidens utbildning ska se ut. Vi vet ju att vi har en polisorganisation, en polisledning och polishögskolor som vill att detta ska bli en högskoleutbildning. Vi vet att de polisanställda och polisfacket vill att det ska bli en högskoleutbildning. Vi har också ett utredningsunderlag som pekar på ett sätt att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning. Jag vet att och andra i justitieutskott har kommit med invändningar mot en del av utredarens förslag. Därför tror jag att det är klokt att lyssna på både de förslag som utredaren har och de förslag som och de andra borgerliga partierna i har fört fram – för att se om det faktiskt går att komma överens om framtidens polishögskoleutbildning. 81 (L): Enligt polisens årsredovisning 2015 var det 16 000 sökande till polisutbildningen . är vi nere på hälften, det vill säga 8 000. Ansvarig chefsrekryterare säger till P4 att 2 000 av dessa drygt 8 000 inte var riktigt behöriga att söka. Men 6 000 var behöriga, och för att citera : ”Då måste det naturligtvis finnas 800 lämpliga personer som kan bli polis.” Ändå har vi vakanser på polisutbildningen. Regeringen måste ändå kunna ge någon kommentar. Hur kommer det sig att det trots sänkta krav, fler platser och så vidare finns tomma platser på polisutbildningarna? Eftersom det inte verkar ha nått fram till regeringen upprepar jag gärna att det kom 646 nya poliser men att 832 valde att sluta. Det innebär en nettoförlust om 186 poliser. Även har vi sett att ungefär tre poliser slutar vare dag, herr talman – och nej, alla går inte till Säkerhetspolisen eller i pension. När det gäller akademisk utbildning är det intressant att regeringen inte till står bakom sina löften om en akademisk treårig högskoleutbildning. Det är inte jag som påstår att det inte är en akademisk högskoleutbildning, utan det är så i formell mening. Det är ingen högskoleutbildning, och det står på olika typer av hemsidor att det är högskoleliknande poäng. Utbildningen ska inte akademiseras, lönerna för yttre tjänst måste upp och arbetsmiljön måste bli bättre – det finns flera saker man kan göra för att behålla folk och stoppa avhoppen, men polisutbildningens kvalitet kommer att vara en viktig del. Tack för , och god jul! 82 Statsrådet (S): Jag vill för ordningens skull säga följande: Nej, är inte ansvarig chef för rekryteringen inom polisen. är prefekt på och ansvarig för polisutbildningen där. Hon är för övrigt en varm anhängare av att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning – liksom polisledning, polisfacket och de polisanställda är det. Kanske vore det dags för Liberalerna och att ta ett steg tillbaka och fundera på om det ligger någonting i den åsikt som polisfacket och ger uttryck för. Kanske ligger det någonting i vad samtliga högskoleorter som driver denna utbildning säger. Kanske skulle det kunna stärka polisyrket och göra det attraktivare om man faktiskt fick en högskoleexamen när man blir polis. Kanske skulle följa med mig till för att se de hundratals nyutbildade poliserna som stolta får dra på sig sina blå skjortor. Det hade nog funnits en poäng med att de hade fått tillgodogöra sig en riktig polisexamen. Det skulle kanske locka fler till att vilja bli poliser och göra det viktiga arbete som de utför i det här landet . Med de orden vill jag önska en riktigt god jul. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2016/17:136 om deltidspoliser 83 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag ser på möjligheten att införa ett system med deltidspoliser, enligt det förslag har lagt fram för att stärka polisens förmåga särskilt på landsbygden och i glesbygden. har även frågat om jag och därigenom regeringen avser att ta några initiativ för att utreda förutsättningarna för att införa ett system med deltidspoliser i . Regeringen ska ge polisen förutsättningar att på bästa sätt genomföra sitt uppdrag. En viktig åtgärd är att möjliggöra en utökning av den personella resursen. Regeringen har därför i budgetpropositionen föreslagit att tillförs –2020. I Statskontorets första delrapport om ombildningen konstateras att operativa förmåga på nationell nivå har stärkts. Resurserna kan nu användas mer flexibelt, och möjligheterna till samordning har förbättrats. En annan utgångspunkt i reformen är en polis närmare medborgarna. Arbetet med att förstärka den lokala verksamheten pågår, framför allt i särskilt utsatta områden. , organiserad med deltidsanställda brandmän, är av stor betydelse för att säkerställa att det finns räddningsresurser som snabbt ska kunna bistå vid olyckor i hela landet. Det finns dock flera utmaningar inom det systemet, och frågan är föremål för en översyn. Jag är inte främmande för att vidta åtgärder som gynnar en bra polisverksamhet. Statskontorets pågående utvärdering av ombildningen ger oss värdefull information om dess förlopp och vad som kan behöva ändras. Det är viktigt att ombildningen och analysarbetet ges tid innan det beslutas om några nya stora förändringar. ska fokus ligga på att fortsätta verka för en stark och ändamålsenlig polisverksamhet inom ramen för pågående reform. 84 (M): Det är på väg att bli en tradition att jag och inrikesministern har en interpellationsdebatt som kammaren har avslutat höstens verksamhet. Att svensk polis har stora problem är ingen större överdrift. Både jag och inrikesministern har tidigare konstaterat att alldeles för många brott, även våldsbrott, avskrivs, trots att de är utredningsbara. Poliser säger upp sig, vilket är en ganska ny situation. Det beror delvis på en sned lönesits. Och platser på tillsätts inte – inte på grund av för få sökande, utan på grund av brister som inte kan kopplas till omorganisationen. Därtill ser det ut som att vi kommer att ha en kraftigt underfinansierad polis. Det handlar inte om några 2 miljarder den här mandatperioden, som nämndes i interpellationssvaret. Det handlar om mindre än 1 miljard. Och det ser ut som att polisen löper stor risk att faktiskt börja gå på kredit, vilket är allvarligt. ägnar sig regeringen mest åt se-på-politik. ska vi dock diskutera deltidspoliser. Det är ett begrepp som vi föreslog . Det handlar inte om att man ska jobba hel- eller deltid i sin ordinarie anställning, utan vi har helt enkelt tagit inspiration från deltidsräddningstjänsten. Det handlar alltså inte om dagens röra inom den ordinarie polisen. Det handlar inte om att försöka lösa situationen med omorganisationen; den måste snart slutföras så att ordinarie polis kan arbeta. Det handlar mer om ett bekymmer som vi kommer att ha ändå, även med en väl fungerande polis. Vi har låg bemanning på landsbygden och i glesbygden. Det är långa anspänningstider. Och det är ett problem, särskilt vid prio 1-larmen och . Det här är inte lätt att lösa. Vi har också problem med att vi vid särskilda händelser inte kan få loss extra resurser. hade vi ett system med beredskapspolis i . Den användes få gånger. Det berodde på hur den var organiserad. Den var organiserad som ett krigsförband, och det var svårt att få tag i personerna när de väl behövdes. Vi vill därför titta på en modell och en möjlighet – utan att låsa oss vid om den ska genomföras eller inte. Det krävs en ganska ordentlig genomsyn. Men med ett sneglande på hur deltidsräddningstjänsten fungerar kan man kanske få loss extra resurser när det behövs. Detta aktualiseras i en situation när vi har poliser som säger upp sig. Om man slutar som polis är man inte polis längre. Visst vore det önskvärt om man på något sätt, även om man söker sig till en ny karriär, kan ha ett ben kvar inom polisen och kan träda in vid särskilda händelser. Det gäller till exempel id-kontrollerna, men vi har också haft kravaller . Det finns anledning att titta på det system Försvarsmakten använder sig av när det gäller reservofficerare. Vi ska inte heller underskatta möjligheten att äldre poliser, fortfarande med full förmåga och stor erfarenhet, kan träda in i tjänst, exempelvis då högen med utredningar är stor på olika håll. Jag ska tacka för svaret. Det är inte jättetydligt. Det kanske blir tydligare i nästa inlägg hur inrikesministern ser på möjligheterna. Vi ska inte koppla det till dagens situation, utan det ska vara ett komplement till en stark svensk nationell polis. Det är vår utgångspunkt. 85 Statsrådet (S): Jag vill börja med att bejaka att det kan bli en jultradition att jag och ses på sluttampen för att diskutera svensk polis. Det vore en god jultradition. För att bemöta de påståenden gjorde inledningsvis vill jag säga att vi nu satsar mer resurser än någonsin på svensk polis och att vi har fler anställda inom svensk polis än vi haft. Så är det sagt. Jag vill bejaka de perspektiv som lyfter fram i debatten. Jag tror att vi borde se ganska brett på hur andra yrkesgrupper skulle kunna bistå polisen, i glesbygd och i extrema situationer. Vissa arbetsuppgifter kanske till och med kan lyftas bort från polisen och utföras av andra blåljusdelar. Vi bör också titta på hur vi i större utsträckning kan tillgodogöra oss den polisutbildning som människor som har varit poliser har fått. Alla de tre perspektiven är intressanta. Skulle man exempelvis vid vissa händelser kunna använda lite bättre utbildade ordningsvakter? De står ändå under polismannens befäl . Skulle man kunna använda räddningstjänstpersonal, som har bra geografisk spridning över landet, till en del andra saker? Man kanske kan använda dem i större omfattning vid trafikolyckor till exempel. De är oftast först på plats. Skulle man kunna ha större inslag av volontärer i polisen, antingen fullt utbildade – på det sättet som man har i – eller med en lägre utbildningsnivå men på ett sådant sätt att de ändå skulle kunna fylla en roll vid speciella situationer? Alla de perspektiven är värda att fundera vidare på. Jag deltar gärna i en sådan debatt och diskussion. Det är viktigt att vi i den diskussionen också har med oss representanter för de fackliga organisationerna inom polisen, så att vi kan utveckla yrket på ett sätt som polis och polisfacken kan känna stolthet över. Målet är inte att ersätta någon polis , utan att få ut mer resurser av dem som är utbildade till poliser och öka samhällets samlade slagkraft – inte minst i glesbygd. Den riskerar nämligen att urholkas av den utflyttning som skett tidigare. Men har glesbygden ändå haft en positiv befolkningsutveckling på många ställen i . För framtiden tror jag dock att det är viktigt att använda varje skattekrona så effektivt som möjligt, för att få största möjliga slagkraft. 86 (M): Jag vill bara säga några ord om ekonomin. Jag är nämligen väldigt oroad över den. Det är en ramökning på . sa rikspolischefen att han ska göra av med 1 miljard mer. Då räcker inte ens de samlade anslagen som man inte har förbrukat tidigare. Men vi lämnar det därhän . Jag ser positivt på att inrikesministern är positiv. Precis som han säger handlar det inte om att ersätta någonting som finns . Vi ska använda de poliser vi har fullt ut. Vi ska också försöka få större effektivitet i den organisation som finns. Där är vi överens. Det här handlar om när vi inte klarar av alla situationer och att vi ska se till att utveckla resurserna där vi har svårt att bemanna upp. Där har vi samma uppfattning. Jag tycker också att man ska se om det är möjligt att utnyttja outbildade volontärer mer . Jag tycker att det är viktigt att använda sig av hemvärnet i många situationer. Hemvärnet kan det lokala och hittar därför, och hemvärnet kan stötta upp i vissa situationer. När det gäller beredskapspoliserna har vi betonat att det ska finnas en högre kompetensnivå hos dem som inte har någon utbildning alls. I vissa situationer är det kanske nödvändigt att använda sig av tvångsmedel, och då krävs det också en utbildning. Jag hoppas också att man kan ha en bra diskussion, inte minst med de fackliga organisationerna. Det finns ibland en obefogad rädsla att ta in andra yrkeskategorier. Men vi behöver all kompetens som vi kan få inom polisen. Efter den positiva synen hos ministern på att man kan titta på det här är min fråga: Är ministern beredd att ta initiativ för att börja skriva direktiv till en utredning? Detta kolliderar ju inte med dagens omorganisation. Det är ett komplement till en stark svensk nationell polis, som vi båda vill se. Det här kan inte göras slarvigt, utan det måste göras ordentligt. Men då måste vi också påbörja arbetet, annars kommer det här att ta åratal. Min fråga är alltså: Kan vi få se direktiven under vårkanten? 87 Statsrådet (S): Möjligtvis är det lite snabbt att gå härifrån till direktiv, men jag utesluter inte att vi kan göra det och i så fall i samarbete. Då är det viktigt att vi gör ett förarbete och en avgränsning. En del av dessa frågor kommer att finna sin plats i olika andra utredningar. Det pågår en större utredning om räddningstjänstpersonal i glesbygden, och där kommer blåljussamverkan att komma in. Vi funderar på hur uppdraget för ordningsvakter och utbildning av ordningsvakter ser ut. Då kan det också vara rimligt att se över hur samverkan mellan ordningsvakter och polis fungerar.