prot · H309112 · 2016-05-26 00:00:00 — Det är viktigt att vi framöver tar tag i frågan och faktiskt möter klimatmålen genom att både stärka järnvägsunderhållet och stärka de stråk och linjer över hela landet som kan göra att vi har en fungerande godstrafik på järnväg i . Tyvärr har vi också sett att de stora städerna har prioriterats när det gäller både underhåll och satsningar. Det är något vi i inte är nöjda med, för vi vill se hela landet växa. Vi vill se en jämlik ekonomi som inte skapar ökade klyftor mellan stad och land, mellan och och så vidare. Det är verkligen viktigt att vi bygger ihop och bygger en sund och robust ekonomi som sträcker sig över hela landet. Vi ser nu också att nattågen till är hotade. Detta är sträckor som har mycket viktiga funktioner. De har en samhällsnytta och är bärande för många som lever i när de ska åka på olika möten söderut. De är även viktiga för turismen till . Men sådana här sträckor hotas återkommande eftersom de inte är lönsamma. Vi skulle därför vilja se att SJ fick ett samhällsuppdrag så att samhällsnytta och inte endast kortsiktig ekonomisk vinst prioriteras. Samhällsnytta är någonting som bär längre; det är att bygga samhället på . Jag yrkar därför bifall till vår reservation nr 2. skulle också vilja se att vi tog tag i organisationen av underhållet bättre. Det håller inte som det är , och vi hör på Sekos kampanj hur otroligt många dimensioner det är som har påverkats av avregleringen av underhållet. Det handlar om alltifrån att kunskaper har försvunnit och att vi inte har en kontinuitet till att man inte kan åtgärda olika funktioner när man är ute på spåret därför att man har fått ett uppdrag att bara se till en åtgärd. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2015/16:FöU12 Elsäkerhet (prop. 2015/16:163) 137 (SD): Jag yrkar bifall till reservationen. Före elektrifieringen var det svårt att flytta energi längre sträckor. Våra genier , Polhem och , utvecklade konstgångar för att flytta energi vid olika produktionsanläggningar i gruvorna, men det var relativt korta sträckor. Elektrifieringen ändrade om inte allt så väldigt mycket för oss, först med elkraft och sedan med elektronik. Det finns många roliga historier om hur folket på landsbygden hade sina funderingar när det finmaskiga luftledningsnätet byggdes. En bonde lär ha sagt: Ja, jag förstår att de kan dra tråden i luften, men jag kan inte förstå hur de kan borra hål i så där tunna trådar. Nåväl – bara fotogenet kommer fram blir det bra! har vi starkström överallt i våra hem och på våra arbetsplatser. Den allmänna förståelsen är bra, men installationerna görs av certifierade elektriker. Användarna klarar sig genom att använda märkt elapparatur och genom att följa instruktionerna. ser positivt på att regelverket gällande elsäkerhet ses över. Vi menar att det är ett för att driva frågor om hög säkerhet och standard angående elektricitet i allmänhet. Det gäller även kompetens och yrkeserfarenhet hos utövare av dessa tjänster. Antalet svenska elektriker som arbetar är över 20 000. De utför ett svårt och ansvarsfullt arbete, och det är viktigt att de som utbildar sig till elektriker sedan kan finna att jobben finns kvar och inte har tagits av arbetsturister från andra länder. Vi ser hur marknaden för byggnadsarbetare har invaderats av utländska byggnadsarbetare, och det är en ständig diskussion om huruvida de utländska byggnadsarbetarna har samma kvalifikationer och kompetenser. Ett är säkert: Svenskar har mist jobbet, och vissa byggjobb utförs med lägre kvalitet. Detta är som vi vet en följd av EU-direktiv och vårt medlemskap i . På elektrikerområdet har vi klarat oss bättre, och här står vi nu och ska besluta om nya lagar på elsäkerhetsområdet. Generellt hittar vi inga fel i förslaget, men vi vaktar svenska arbetares rätt till lika villkor. Då finns det tveksamheter. Vi ser det som mycket olyckligt att ge oseriösa utländska aktörer juridiska möjligheter att klassificera sina anställda som auktoriserade efter endast yrkesutövning i hemlandet. Visserligen ska elinstallationsföretaget säkerställa detta med ett egenkontrollprogram, men faktum kvarstår att tillfälliga yrkesutövare juridiskt sett kan räknas som auktoriserade eller fullvärdiga elinstallatörer innan de genomgår egenkontrollprogrammet. Vi ser att det kan uppstå uppenbara juridiska oklarheter gällande vad en person med tillfällig yrkesutövning egentligen får göra. Svensk standard är av hög kvalitet när det gäller elarbeten, och vi anser att villkor likvärdiga med svensk standard bör råda för att man ska få utföra arbete i . Dock ser vi att det finns en del olikheter i övriga gällande just den generella elsäkerheten. De flesta har nog sett undermåliga elinstallationer i södra , där inkommande el till en fastighet kan vara virad runt en spik i väggen för att sedan tejpas runt balkonger och hängrännor. Vi tror dessutom inte att säkerheten på bland annat den rumänska landsbygden är särskilt hög med svenska mått mätt. Listan kan troligtvis göras väldigt lång angående undermåliga europeiska elinstallationer. Om den europeiska elsäkerhetsstandarden ska vara likvärdig kan diskuteras, men vi anser att det finns en säkerhetsaspekt man inte ska tumma på. Vårt samhälle är dessutom högteknologiskt med mycket känslig elapparatur som inte klarar av felkopplingar eller krypströmmar. Vi ser att det finns en upphandlingsproblematik gällande underentreprenörer i flera steg – vem som egentligen utför jobben, arbetsvillkoren och kvalitetssäkring av lagstadgad kompetens. Det finns också en svart sektor där insynen är obefintlig. I verkligheten är det svårt att kontrollera vem som utför till exempel små installationer, särskilt då lägsta-pris-principen är vanlig när vanligt folk ska anlita hantverkare. Är dessa hantverkare dessutom kringresande, dörrknackande eller oseriösa aktörer från mindre nogräknade länder uppstår flera problem gällande alltifrån skattskyldighet till försäkrings- och garantivillkor samt erforderlig kompetens. Flera av dessa problem uppstår inte enbart på grund av att själva installationerna är undermåliga utan även på grund av brister i den juridiska kompetensen. Låt oss alltid se på verkligheten när vi stiftar lagar på arbetsmarknaden! I detta anförande instämde Per Klarberg (SD). 138 (S): Det ärende vi debatterar nu är betänkande 2015/16:FöU12 Elsäkerhet. Elsäkerheten i är i grunden god, men självklart går det att göra förbättringar på vissa områden. Ett sådant område är lagstiftningen om elinstallationer. Det finns ett behov av att förtydliga ansvarsförhållandena mellan företag, elinstallatör och yrkesman. Konsumenternas ställning behöver stärkas, och tillsynsmyndighetens möjligheter att utöva tillsyn behöver förbättras. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över bestämmelserna om elektriska installationer. Utredningen tog namnet . berörde vi frågan om elsäkerhet i försvarsutskottets betänkande Strålskydd, kärnteknisk säkerhet och explosivämnen m.m. Vi hade då en relativt spänstig och bra debatt här i kammaren. Frågan är alltså inte ny för oss här i . Utredaren överlämnade sitt betänkande Elsäkerhet – en ledningsfråga till regeringen, vilket också har remissbehandlats. finns det inte någon samlad reglering av elsäkerhet. Det behövs, dels för att ge dessa frågor ökad tyngd, dels eftersom en sammanhållen reglering av elsäkerhet kan öka överskådligheten och förenkla tillämpningen av bestämmelserna. Den nuvarande ordningen att elinstallatör är ett reglerat yrke har fungerat väl och bör behållas. Ansvaret för att bedriva elinstallationsarbete på ett sätt som uppfyller de krav som ställs för säkra elinstallationer behöver dock knytas till verksamheten och till den som tillhandahåller elinstallationstjänsten, det vill säga elinstallationsföretaget. Det finns inget krav på att elinstallationsarbeten ska utföras på ett sådant sätt att anläggningen ger betryggande säkerhet mot person- eller sakskada. Det behövs en allmän aktsamhetsregel för elinstallationsarbete. För att säkerställa att elinstallationer uppfyller de krav som ställs med utgångspunkt i aktsamhetskravet samt att de utförs av personer med tillräckliga yrkeskunskaper behövs bestämmelser om elinstallationsföretags egenkontroll. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till elsäkerhetslag, lag om ändring i ellagen och i lagen om hotell- och pensionatsrörelse. De nya bestämmelserna innebär i huvudsak att alla företag som utför elinstallationsarbeten ska ha en auktoriserad elinstallatör och ett egenkontrollprogram som säkerställer att arbetet utförts på rätt sätt och av personer med rätt kompetens. Vidare innebär förändringarna att företag som utför elinstallationsarbete på någon annans anläggning måste anmäla sin verksamhet till tillsynsmyndigheten. som arbetstagarorganisation ser positivt på de föreslagna lagändringarna och välkomnar att de beslutas. Det är dags att göra dessa förändringar. I slutändan gynnas konsumenterna genom förtydligande av ansvaret vid elinstallationer om något skulle gå fel. Med anledning av det anförda yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. 139 DAG KLACKENBERG (M): Vår kollega i utskottet, , har noga gått igenom utskottsmajoritetens uppfattning i den här frågan, så jag tänker koncentrera mig mer på minoritetens sätt att argumentera. Jag kan börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservation. I övrigt instämmer jag i vad har sagt. Kraven på en elinstallation är att den som utför arbetet ska ha utbildning, praktik, erfarenhet och dessutom bedömas lämplig – en sammanfattning av den långa texten. Om man då säger ja till alla dessa tre kriterier kan man bli elinstallatör i . Det är ett så kallat reglerat yrke, vilket installationsyrken ofta är, men det finns fler reglerande yrken. För att få branschen att fungera krävs ett samspel mellan företagen, elinstallatören och yrkespersonerna. Om det inte finns en marknad kommer det inte att finnas några elinstallatörer, och det kommer heller inte att finnas någon möjlighet för yrkespersoner att arbeta. Den ökade rörligheten i , som av somliga kanske betraktas som en svårighet och ett problem, betraktas av andra som att har gått framåt. Vi har en ökad rörlighet över gränserna för företag, och konkurrensen ökar. Den fria rörligheten inom EU och EES måste värnas och ska inte hindras genom att vi ställer upp några egna regler för hur våra svenska yrkespersoner på svenska företag ska fungera. Det finns ett yrkeskvalifikationsdirektiv som reglerar hur man kan erkänna och godkänna de kvalifikationer som alla som kommer från EU och EES har och som kommer att fungera väl. Jag tror personligen att det inte är någon större skillnad på en tysk elinstallatör, en schweizisk elinstallatör eller en svensk. Och den osäkerhet som kollegan tog upp vad gäller installatörer från och kanske andra delar av delar jag inte. Det är klart att vi måste värna de rörligheter som vi har funnit, inte bara för kapitalet och företagen utan även för de personer som arbetar där. SD spelar på en främlingsrädsla som är helt onödig vad gäller elsäkerhet i . Det betänkande som utskottsmajoriteten har lagt fram visar att vi inte behöver oroa oss för elsäkerheten om en tysk elinstallatör händelsevis skulle komma hit efter det att han har fått erkännande av sina kvalifikationer. Utskottet har alltså bedömt att de som kommer hit tillfälligt för att utöva elinstallationsyrket med hjälp av lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer också kommer att kunna göra insatser. I talar vi om konkurrens. Om det är någonstans vi behöver konkurrens så är det väl på byggmarknaden och vad gäller elinstallationer, där det är brist på yrkespersoner. Vi skulle behöva ha ett större flöde av yrkeskvalificerade människor till för att lösa alla de flaskhalsar som finns. Vi vill alltså ha fler yrkeskvalificerade personer till . vill det inte. 140 (SD) replik: Nej, det handlar väl mer om att det är ganska känsligt med just elinstallationer. I har vi en väldigt hög säkerhet på det området, och så vill vi gärna att det fortsätter. Det är säkert likadant i och , om man ska nämna just dessa länder. Vi vill att elsäkerheten blir bra i alla länder. Det kan vi unna alla folk. Men vi ser mest till vår egen situation, att vi inte ska försämra säkerheten här. Konkurrens är naturligtvis bra , men i det här fallet är det inte konkurrens på samma villkor. Man jobbar med mycket lägre löner och har andra villkor än de svenska elinstallatörerna. Vi kan vara ödmjuka inför att det finns många olika behörigheter och en uppsjö med kvalifikationer. Häri ligger också vår poäng. Det är juridiskt oklart vad tillfällig yrkesutövning egentligen innebär. Vilka kvalifikationer har de andra medlemsländerna, och vilken kontroll har de på att kvalifikationerna verkligen är uppfyllda för varje elinstallatör som kommer hit? 141 DAG KLACKENBERG (M) replik: Jag har två kommentarer. För det första är det är ett misstag att tro att det är lägre löner när man utför arbete i . Dels förhindrar utstationeringsdirektivet det, dels arbetar de flesta stora bygg- och elföretag i enligt svenska regler och med svenska kollektivavtal. För det andra är det inte upp till mig och att avgöra kvalifikationer. I och med lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer får kvalificerade människor bedöma i varje enskilt fall om en elinstallatör som vill arbeta i har de kvalifikationer som krävs för att utöva yrket i . 142 (SD) replik: När det gäller elektriker är det någon typ av konkurrens som har gjort att det inte har etablerat sig så många elinstallatörer från EU‑länderna i . Jag tror inte att det är prisbilden utan säkerheten som har slagit fel ut. Man har inte klarat av att etablera sig i , för man upplevs inte klara av att bygga lika säkra elinstallationer. Dag Klackenberg har kanske svarat på det tidigare, men jag vill ändå fråga: Den här behörigheten ”tillfällig yrkesutövare”, är det EU eller ett eget kontrollprogram som ska bestämma vem som får vara tillfällig yrkesutövare? Jag tycker att det är oklart. 143 DAG KLACKENBERG (M) replik: Att det skulle vara konkurrens som skulle ha avhållit utländska företagare från att komma hit och etablera sig på elinstallationsmarknaden tror jag inte ett skvatt på. Det är givetvis så att det har uppfattats som krångligt att komma hit. Vi hoppas att denna lagstiftning, som en majoritet i utskottet har ställt sig bakom, kommer att underlätta för utländska företag att komma till , för det behövs. Som jag sa: Tillämpar man lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer kommer man att kunna bedöma om till och med en rumänsk elinstallatör uppfyller de krav som vi ställer i för att ha en god elsäkerhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:176 Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län 2015/16:185 Alkylatbensin för vinterbruk 2015/16:RR5 Riksrevisorernas årliga rapport med anledning av prop. 2015/16:168 Stärkta sanktionsmöjligheter för 2015/16:3419 av m.fl. (V) (2016) 21 Gemensamt meddelande till och rådet. En integrerad EU-politik för § 20 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:673 Erkännande av folkmordet (seyfo) av (S) till utrikesminister (S) 2015/16:674 Förskollärare i fristående förskolor av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:675 Det svenska regelverket – ett hot mot jobben i av (M) till statsrådet (S) 2015/16:676 Det svåra läget för polisen i län av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:677 Tillämpning av reglerna för bostadsbidrag försvårar för kommunerna av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2015/16:678 Blåljuspersonalens säkerhet av (M) till statsrådet (S) 2015/16:679 Transparent och öppen redovisning av vårpropositionen 2016 av (M) till finansminister (S) 2015/16:680 Införandet av bonus–malus-system av (M) till finansminister (S) 2015/16:681 Fler kvinnor på chefspositioner av (M) till finansminister (S) § 21 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:1267 Försenade utbetalningar från av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1268 Tillsättning av områdespoliser av (L) till statsrådet (S) 2015/16:1269 och betygsättning av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:1270 Flexibla bygglov för förskolor av (KD) till statsrådet (MP) 2015/16:1271 ISDS/ICS även inom EU av (V) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:1272 Honorärkonsulat och ambassadverksamhet i av (M) till utrikesminister (S) 2015/16:1273 Åtgärder mot missbruk av särskilda bidrag av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1274 Handlingsplan för fungerande Öresundspendling av (C) till statsrådet (S) § 22 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:1245 Kommunplacering i samma kommun som asylsökande bott i under asylprocessen av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1244 Doktoranders villkor av (V) till statsrådet (S) 2015/16:1212 Fikru situation i Kalityfängelset av (V) till utrikesminister (S) 2015/16:1211 Krav på legitimation för djursjukskötare av (L) till statsrådet (S) 2015/16:1208 Finansiering av ISFI av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:1216 Tilldelning av tåglägen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1218 Drönare i känsliga naturområden av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1217 Trafikanalys slutsatser efter införandet av den nya kollektivtrafiklagen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1219 Konkurrensneutral tillgång till infrastruktur för kommersiella kollektivtrafikbolag av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1226 Västra stambanan av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1224 Avgiftshöjningar för sjötransporter på de inre vattenvägarna av (C) till statsrådet (S) 2015/16:1227 Banavgiftshöjningar för järnväg av (C) till statsrådet (S) 2015/16:1228 Inriktningen på skogspolitiken av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1233 Radonhalten i svenska bostäder av (C) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:1236 Omhändertagande av barn från andra EU-länder av (L) till statsrådet (S) 2015/16:1237 Samhällsviktig kommunikationsinfrastruktur i fredstid av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:1239 Upprustning av vägar i av (M) till statsrådet (S) § 23 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Anmälan om förändringar i regeringens sammansättning § 2 Anmälan om ersättare § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövningar § 5 Anmälan om faktapromemorior § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Ändring av en avvisningsbestämmelse i utlänningslagen betänkande 2015/16:SfU17 (Beslut fattades under § 16.) § 8 Förstärkt insättningsgaranti betänkande 2015/16:FiU34 1 (V) 2 (S) 3 (V) replik 4 (S) replik 5 (V) replik 6 (S) replik (Beslut fattades under § 16.) § 9 Ändringar i lagen om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler betänkande 2015/16:NU20 (Beslut fattades under § 16.) § 10 om regeringens hantering av risker i statliga bolag betänkande 2015/16:NU21 7 (S) 8 (M) 9 (C) 10 (V) 11 (KD) (Beslut fattades under § 16.) § 11 Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet betänkande 2015/16:NU22 12 (M) 13 (C) 14 (KD) 15 (S) 16 (M) replik 17 (S) replik 18 (M) replik 19 (S) replik 20 (SD) 21 (M) replik 22 (SD) replik 23 (M) replik 24 (SD) replik (Beslut fattades under § 16.) § 12 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor betänkande 2015/16:TU16 25 (M) (forts. § 14) 26 FÖRSTE VICE TALMANNEN Arbetsgivarnas finansieringsansvar för sjukskrivningar 27 (M) 28 Närings- och innovationsminister (S) 29 (M) 30 Närings- och innovationsminister (S) Information på om tvångsäktenskap 31 (L) 32 Närings- och innovationsminister (S) 33 (L) 34 Närings- och innovationsminister (S) Hot och våld mot blåljuspersonal 35 (SD) 36 Närings- och innovationsminister (S) 37 (SD) 38 Närings- och innovationsminister (S) Amorteringskravets och bolånetakets följder för unga 39 (C) 40 Statsrådet (MP) 41 (C) 42 Statsrådet (MP) Jobben och näringsministerns utökade uppdrag 43 (S) 44 Närings- och innovationsminister (S) 45 (S) 46 Närings- och innovationsminister (S) 47 (V) 48 Närings- och innovationsminister (S) 49 (V) 50 Närings- och innovationsminister (S) Antalet lärarledda undervisningstimmar i lärarutbildningen 51 (M) 52 Statsrådet (S) 53 (M) 54 Statsrådet (S) Regeringens bemanningssatsning inom äldreomsorgen 55 (S) 56 Statsrådet (S) 57 (S) 58 Statsrådet (S) Kommunernas kostnader för bostäder till nyanlända 59 (SD) 60 Närings- och innovationsminister (S) 61 (SD) 62 Närings- och innovationsminister (S) Uppföljning av kostnaderna för Postnordfusionen 63 (S) 64 Närings- och innovationsminister (S) 65 (S) 66 Närings- och innovationsminister (S) Reformer för att skapa enkla jobb 67 (C) 68 Närings- och innovationsminister (S) 69 (C) 70 Närings- och innovationsminister (S) 71 (M) 72 Statsrådet (MP) 73 (M) 74 Statsrådet (MP) Svenska lärosätens internationella attraktionskraft 75 SERKAN KÖSE (S) 76 Statsrådet (S) 77 SERKAN KÖSE (S) 78 Statsrådet (S) Finansieringen av Esas program för rymdföretag 79 (L) 80 Statsrådet (S) 81 (L) 82 Statsrådet (S) Exporten av svenska livsmedel 83 (S) 84 Närings- och innovationsminister (S) 85 (S) 86 Närings- och innovationsminister (S) 87 (M) 88 Statsrådet (S) 89 (M) 90 Statsrådet (S) 91 (S) 92 Statsrådet (MP) 93 (S) 94 Statsrådet (MP) Telias avveckling av kopparnätet 95 (KD) 96 Närings- och innovationsminister (S) 97 (KD) 98 Närings- och innovationsminister (S) 99 FÖRSTE VICE TALMANNEN § 14 (forts. från § 12) Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor (forts. TU16) 100 PER KLARBERG (SD) 101 (C) 102 (L) 103 (KD) 104 (MP) 105 (M) replik 106 (MP) replik 107 (M) replik 108 (MP) replik (forts. § 17) § 15 Beslut om ärende som slutdebatterats SoU17 Avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården § 16 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU17 Ändring av en avvisningsbestämmelse i utlänningslagen NU20 Ändringar i lagen om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler NU21 om regeringens hantering av risker i statliga bolag NU22 Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet § 17 (forts. från § 14) Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor (forts. TU16) 109 (C) replik 110 (MP) replik 111 (C) replik 112 (MP) replik 113 (S) 114 (M) replik 115 (S) replik 116 (M) replik 117 (S) replik 118 (C) replik 119 (S) replik 120 (C) replik 121 (S) replik 122 PER KLARBERG (SD) replik 123 (S) replik 124 PER KLARBERG (SD) replik 125 (S) replik 126 (KD) replik 127 (S) replik 128 (KD) replik 129 (S) replik 130 (M) 131 (S) 132 (M) replik 133 (S) replik 134 (M) replik 135 (S) replik 136 (V) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2015/16:FöU12 137 (SD) 138 (S) 139 DAG KLACKENBERG (M) 140 (SD) replik 141 DAG KLACKENBERG (M) replik 142 (SD) replik 143 DAG KLACKENBERG (M) replik (Beslut skulle fattas .) § 20 Anmälan om interpellationer § 21 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 22 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 23 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016