prot · H309102 · 2016-05-10 00:00:00 — I det har regeringen identifierat sju områden där insatser behöver vidtas och där , arbetsgivarna och hälso- och sjukvården är de viktigaste aktörerna. Regeringen genomför därför en rad insatser som ska främja hälso- och sjukvårdens förutsättningar att erbjuda god vård och behandling av sjukdomar som i hög grad leder till sjukfrånvaro. En viktig åtgärd är den överenskommelse som regeringen och SKL tecknade och som ger landstingen i stimulansmedel för kvalitetshöjande insatser inom hälso- och sjukvården. Bland annat avsätts för att utveckla en funktion för koordinering inom hälso- och sjukvården. Syftet med en koordineringsfunktion är att skapa möjligheter för tidig samverkan kring individer i sjukskrivningsprocessen genom att hitta former för att vid behov samverka både internt inom vården och externt med andra aktörer som arbetsgivare, , Arbetsförmedlingen och kommuner. I överenskommelsen ges också utvecklingsmedel till SKL och för att pröva möjligheterna att utveckla ett bedömningsstöd som kan bidra till att identifiera de individer som riskerar en längre sjukskrivning och som har behov av behandlings- och rehabiliteringsinsatser. Regeringen har också ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting om insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. I överenskommelsen ingår insatser för att främja spridningen och tillämpningen av nationella riktlinjer och kliniska behandlingsrekommendationer för ett stort antal kroniska sjukdomar. I uppdrag ingår att utveckla nationella kunskapsstöd för hälso- och sjukvården i syfte att bidra till en mer jämlik och jämställd vård. uppdaterar bland annat nationella riktlinjer för ångest och depression. har dessutom fått i uppdrag att uppdatera och följa upp det försäkringsmedicinska stödet. En viktig utgångspunkt för de insatser som genomförs är att skapa samordnade lösningar som underlättar för mottagare i hälso- och sjukvården att samlat ta del av kunskapsstöden om god vård och återgång i arbete. Regeringen har lämnat två uppdrag för att öka kunskapen om sjukskrivningspraxis och sjukskrivningsprocessen. har fått i uppdrag att ta fram förslag till utfallsmått inom hälso- och sjukvården för sjukskrivnas återgång i arbete i syfte att öka kunskaperna om i vilken utsträckning vårdens insatser leder till avslutad sjukskrivning. för hälsa, arbetsliv och välfärd, Forte, har fått i uppdrag att förbereda och genomföra en utlysning av forskningsmedel i syfte att öka kunskaperna om vilka faktorer och åtgärder inom hälso- och sjukvården som bidrar till att sjukskrivna personer återgår i arbete. Regeringen har även för avsikt att lämna ett uppdrag till berörda myndigheter att analysera skillnader i sjukskrivningspraxis mellan exempelvis olika regioner, kommuner och enheter. Avsikten är att utveckla transparenta jämförelser och uppföljningar av sjukskrivningsmönster. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade förste vice talmannen överläggningen avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:596 om Samverkan för bästa skola 74 Utbildningsminister (MP): har frågat mig varför det – inom ramen för Samverkan för bästa skola – är frivilligt och inte ett tvång att ta emot stöd och resurser när Skolinspektionen har konstaterat att skolan eller huvudmannen har stora brister. Jag vill börja med att konstatera att och jag delar synen på hur viktigt det är att resurser riktas till skolor som har stora utmaningar. I Samverkan för bästa skola riktas insatserna till skolor med låga kunskapsresultat eller hög andel elever som inte fullföljer sina studier. Dessa skolor ska också ha eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand. Det är som utifrån underlag från Skolinspektionen gör ett urval av de skolor och huvudmän som bedöms bäst uppfylla dessa kriterier. En viktig del i Samverkan för bästa skola är kapacitetsbyggande. I dialog med huvudmannen erbjuder stöd i form av utvecklingsinsatser som ska stärka huvudmannens egen förmåga att planera, följa upp och utveckla utbildningen. Syftet är att förbättra elevernas kunskapsresultat och öka likvärdigheten inom och mellan skolor. Jag kan konstatera att denna modell fallit väl ut. har inom uppdraget inlett samarbete med 24 kommuner och enskilda huvudmän. räknar med att Samverkan för bästa skola successivt kommer att utvidgas med cirka tio nya kommuner eller huvudmän för fristående skolor varje halvår. räknar man med att 180 skolor kommer att ha medverkat i satsningen. Trots att det inte föreligger något tvång att samarbeta med inom Samverkan för bästa skola är efterfrågan stor, och kommuner och enskilda huvudmän är intresserade av att få stöd för att förbättra sin förmåga att planera, följa upp och utveckla utbildningen. Skulle det framöver uppstå svårigheter i att nå överenskommelser, trots att behovet av riktade insatser är omfattande, får vi i det läget göra en bedömning av huruvida uppdragets förutsättningar bör justeras. Kapacitetsbyggandet inom Samverkan för bästa skola är påbörjat, men det finns behov av större förändringar för att stärka styrkedjan. Därför har regeringen tillsatt en skolkommission som ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan. har ett brett mandat att ge förslag på hur man kan bygga ett starkt skolsystem. 75 (M): Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. Diskussionens vågor går till och från höga när det gäller huvudmannaskapet för skolan. Ska det vara stat eller kommun? Sanningen är väl att det egentligen alltid har varit ett gemensamt ansvar. Staten har ansvar för styrdokument, lärarutbildning och för att bevaka likvärdigheten över landet. Kommunerna står för resurser och utförande. Alliansregeringen beslutade om inrättande av Skolinspektionen för att staten bättre skulle kunna ta ansvar för likvärdighet och kvalitet över landet. Staten har också genom olika statsbidrag försökt stötta utvecklingen i skolan. Som jag skrev i min fråga har vi alla, oavsett partifärg, anledning att vara självkritiska över hur detta instrument har använts. Vi moderater svarade på kritiken med hjälp av vad vi kallar kunskapskontrakt. Vi vill kombinera dem med en tydligare betygssättning i samband med inspektionerna och större krav på kommuner och skolor som inte håller måttet att ta del av det stöd som kan ges inom ramen för kunskapskontrakten. Regeringens motsvarande satsning innebär inget tvång att vara med. Det förvånar mig att det inte finns någon skyldighet att vara med. Där Skolinspektionen har identifierat huvudmän eller skolor med stora brister som inte bedöms klara av att förbättra kvaliteten på egen hand har de trots det möjlighet att välja bort det stöd som erbjuds. Det är huvudmän och skolor som inte bedöms ha kapaciteten. Det är allvarligt att själv klara av att förbättra kvaliteten. I min värld är detta samma sak som att lämna eleverna i kommunerna, hos dessa huvudmän, helt i sticket. På vilket sätt tar staten ansvar för likvärdigheten då? Hur dessa huvudmän tänker som tackar nej har jag svårt att förstå. Det stöd som erbjuds är vad jag kan bedöma efter två besök kvalificerad utbildning och hjälp att analysera resultaten för att kunna vidta rätt åtgärder. Att tacka nej är ett svek mot eleverna. Jag såg till min glädje att fanns med på listan över dem som har tecknat avtal. Kommunen måste ha lagts till eftersom den inte fanns med tidigare. fick kraftig kritik av Skolinspektionen och ett vitesföreläggande för att man inte lyckats göra något åt de förbättringsområden som hade påpekats tidigare. har tack och lov tackat ja till ett avtal med Samverkan för bästa skola, men frågan är om utbildningsministern tycker att det är rimligt att en kommun som skulle ha haft möjligheten att tacka nej. 76 Utbildningsminister (MP): Tack, , för interpellationen och inlägget! Enligt min bedömning är det helt korrekt analyserat att diskussionens vågor om skolans huvudmannaskap har gått höga . uppfattas det som att det är ett slags val, att vi kan välja att ha ett delat ansvar eller inte. Så är det inte, precis som säger. Våra barns utbildning kommer alltid att vara ett delat ansvar. Problemet är när det delade ansvaret blir ett otydligt ansvar. Så ser det ut . granskning av svensk skola är tydlig. De granskningar vi själva gör, och inte minst Skolinspektionens rapporter efter inspektion på samtliga skolor, visar tydligt att den ansvarskultur som kännetecknar de huvudmän och skolor som lyckats vända fallande resultat och göra goda resultat inte finns i skolsystemet som helhet. Ansvaret är otydligt. Det är otydligt vem som är ansvarig för vad. Det måste vi förändra. Samverkan för bästa skola är inte svaret på hela den frågan. Men Samverkan för bästa skola är svaret på frågan vad som kan göras inom ramen för dagens regelverk, dagens bristande styrkedja, för att säkerställa att vi när en skola inte ger eleverna de kunskaper de behöver och när huvudmannen inte har kapacitet att styra utvecklingen arbetar tillsammans för att vända utvecklingen på skolan. Hur samverkar stat och kommun då? Alldeles för länge har stat och kommun stått i ett läge där de har tittat på varandra och bollat ansvaret mellan varandra. Eleverna, och även lärare och rektorer, har hamnat i kläm. Därför utarbetade vi som ett vallöfte, tillsammans med framför allt , förslaget Samverkan för bästa skola. Det sjösattes utan de lagförändringar som till exempel ett tvång att upprätta ett kontrakt skulle innebära. Vi kunde helt enkelt komma igång mycket snabbare. gör inte i sina redovisningar bedömningen att ett ytterligare lagstöd skulle behövas för överenskommelser, vare sig när det gäller att se till att överenskommelserna kommer på plats eller när det gäller det innehåll som experter bedömer behövs. Jag är självklart inte främmande för att om vi hamnar i ett läge där konstaterar att det behövs ett ytterligare lagstöd för att nå fram till alla huvudmän som behöver stödet se till att lagstödet kommer på plats. Det sker nu en mer grundlig genomgång av hur styrkedjan för svensk skola kan förbättras så att det statliga stödet till skolorna når fram på ett helt annat sätt än vad som är fallet , och som även redovisade. Den frågan hanteras inom ramen för . 77 (M): kommer med sitt delbetänkande. Det ska bli bra att få upp förslagen på bordet. Utbildningsministern har i många debatter hänvisat till just kommissionens arbete. Jag har följt kommissionens arbete i den parlamentariska referensgruppen. Det som är olyckligt med det arbetet är att det är lite som kan få effekt i närtid i skolor. går elevkull efter elevkull ur svensk skola utan att alla får med sig de kunskaper de behöver för att till exempel kunna gå nationella program på gymnasiet. Det är för långsamt och för saktfärdigt agerat av regeringen , och det är våra elever som tyvärr drabbas. Det finns många huvudmän i som gör ett fantastiskt arbete och där de flesta elever klarar skolan bra. Sedan finns många huvudmän som misslyckas. Skolinspektionsrapporterna kan ibland bli en ledsam läsning. Jag brukar ägna mig åt att läsa dem inför besök som jag ska göra. Det finns alldeles för många huvudmän som inte klarar sitt uppdrag och som får kritik av Skolinspektionen, även efter det att skolan har fått på sig att rätta till problemen. I fall är frågan om det över huvud taget finns kapacitet. Jag är glad att skolan får stöd utifrån. Jag har även besökt . Jag delar Skolinspektionens bedömning att inte kommer att klara detta på egen hand. Riktat stöd till huvudmännen kan absolut vara rätt väg att gå, men att låta det vara frivilligt gör att man riskerar elevers utbildning. Det är positivt att utbildningsministern har fått signaler att Samverkan för bästa skola har slagit väl ut, men hur djuplodande är den utvärderingen? Avser utbildningsministern att göra en regelrätt utvärdering? Kommer frågan om frivillighet i så fall att vara med i den utvärderingen? 78 Utbildningsminister (MP): Tack för frågorna! Det finns något paradoxalt i kritik mot oss. För det första agerar vi inte tillräckligt snabbt för att hjälpa skolorna. För det andra borde vi ha väntat med att sjösätta Samverkan för bästa skola till dess en utredning med lagstiftningsförslag var färdig, dessutom förhandlad mellan partierna och dessutom framlagd och behandlad i . Då hade Samverkan för bästa skola sannolikt fortfarande inte varit igång. Då hade , som använder som exempel och som har slutit en överenskommelse, fortfarande inte haft den överenskommelsen på bordet. Då hade vi i stället här i diskuterat hur lagstiftningen bäst ser ut. Samverkan för bästa skola är det som kan göras inom ramen för det regelverk som gäller . Jag kan vara förvånad över att den typen av skräddarsytt stöd inte gavs till skolorna tidigare. Att man inrättade Skolinspektionen var bra. Men man saknade över huvud taget ett system för att hjälpa de huvudmän som Skolinspektionen konstaterade inte själva skulle klara att vända utvecklingen på sina skolor. Därför inrättade vi det, och vi inrättade det på det snabbaste sättet man kan göra en förändring i myndighetsstrukturen, alltså utan att upprätta en ny myndighet och utan att upprätta ett nytt regelverk. Vi gjorde helt enkelt det som var möjligt inom ramen för gällande regelverk. Frågan som ställs är: Kommer det att göras en djupare utvärdering? Självklart kommer det att göras det. Frågan som ställs på det är: Kommer den också att behandla frågan om det fortsatt behövs ett lagstöd? Ja, självklart. Vi är fullt beredda att följa det, och vi för en löpande dialog med . Hitintills har vi inte fått signaler om att arbete skulle behöva ytterligare lagstöd för att vare sig få till överenskommelser eller få det innehåll i överenskommelser som myndighetens experter bedömer som nödvändigt. Skulle den signalen ändras är jag fullt beredd att lägga fram förslag till en lagstiftning. 79 (M): Jag förutsätter att utbildningsministern anser att alla elever, oavsett vilken huvudman de väljer, har rätt till en bra utbildning. Samverkan för bästa skola erbjuds ju både fristående och kommunala huvudmän, något som jag tycker är bra. Men vid de två besök som jag har gjort hos dels en , dels en fristående huvudman framkom en ganska tydlig skillnad. Hos den kommunala huvudmannen har det i början fungerat så att huvudmän har träffats i grupp och diskuterat gemensamt. Samverkan för bästa skola har kommit som en fortsättning. Hos de kommunala huvudmännen presenterade man Samverkan för bästa skola, och de som var tveksamma utsattes för en hel del påtryckningar att hoppa på det här. Det har gjort att de flesta kommunala huvudmän som blivit erbjudna det här har hoppat på. När jag pratade med den fristående huvudmannen, som hade varit med om en liknande process tillsammans med , framkom det att de allra flesta i gruppen fristående huvudmän hade tackat nej till erbjudandet om Samverkan för bästa skola och inte utsatts för några påtryckningar att skriva på avtalet. Min fråga är om utbildningsministern tycker att det är rimligt att fristående och kommunala huvudmän behandlas olika. Har inte elever som har valt en fristående huvudman samma rätt till en bra utbildning? 80 Utbildningsminister (MP): Jo, det har de, och om staten bedömer att man behöver ett stöd är det oanständigt att man tackar nej till det stödet. Om staten bedömer att man behöver ett stöd, oavsett om man är eller fristående, bör man ta emot det stödet. Man bör vara delaktig i att ta fram den överenskommelse som behövs, och man bör implementera den. Jag förutsätter att den reflektion som nu gör är någonting som vi kan ta in i den fortsatta utvärderingen och i hur vi följer det här men som också, ifall detta stämmer, möjligen kan påverka den moderata idédebatten om vilka regler vi ska ha för att godta huvudmän och ge dem det största välfärdsförtroende man kan få, nämligen att ge våra barn en bra skola. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2015/16:597 om digitala verktyg till nyanlända elever 81 Utbildningsminister (MP): har frågat mig varför jag och regeringen inte ger uppdraget att ta fram digitala hjälpmedel för att stötta nyanlända elever på deras modersmål. Jag håller med om att det är viktigt att nyanlända elever – och för den delen alla elever – har tillgång till lärresurser som är anpassade till elevernas förutsättningar och behov, inklusive digitala verktyg. har fått i uppdrag att genom generella insatser bidra till att minska skillnader i kunskapsresultat mellan nyanlända elever, elever med annat modersmål än svenska och andra elevgrupper. De generella insatserna riktar sig till samtliga huvudmän och skolor och till alla nivåer i styrkedjan. Modersmålsundervisning och språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt är exempel på områden som myndigheten har identifierat som särskilt angelägna att uppmärksamma i arbetet med att utforma insatserna. för inom ramen för uppdraget dialog med huvudmän och andra skolaktörer. Utifrån en samlad nulägesanalys tydliggörs och identifieras exakt vilka insatser som behöver vidtas på huvudmanna- och skolnivå. Det kan i sammanhanget vara värt att konstatera att staten i inte ansvarar för framtagandet av läromedel. Men inget hindrar från att ta fram eventuellt material där det identifieras som nödvändigt inom ramen för uppdraget. genomför även riktade insatser som vänder sig till de huvudmän som bedöms vara i störst behov av stöd i arbetet med mottagandet av nyanlända elever. De riktade insatserna handlar om att ge stöd när det gäller systematiskt kvalitetsarbete, hur huvudmannen kan anpassa sin organisation och insatser riktade till lärare och annan pedagogisk personal för att utveckla undervisningens kvalitet. ska i genomförandet anpassa insatserna till lärarnas, studiehandledarnas, rektorernas och huvudmännens behov och förutsättningar. Inom ramen för den migrationspolitiska överenskommelsen med de borgerliga partierna har regeringen även i en proposition till föreslagit utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet genom ökade möjligheter till fjärrundervisning och entreprenad. I det uppdrag regeringen gett att genomföra nationella skolutvecklingsprogram ingår uttryckligen kompetensutvecklingsinsatser avseende digitala lärresurser och verktyg för att bland annat stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen i skolan. Regeringen har också uppdragit till att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. Myndigheten presenterade sina förslag , och dessa bereds nu inom . Detta är några av de initiativ som regeringen vidtagit för att stärka den digitala kompetensen och främja en ändamålsenlig användning av it i skolan. It i form av bland annat digitala verktyg och lärresurser har en strategisk potential för ökad måluppfyllelse och likvärdighet i skolväsendet. Jag avser att återkomma i fråga om regeringens fortsatta arbete för att denna potential fullständigt ska tas till vara. 82 (M): Tack så mycket, utbildningsministern, för svaret! Den stora mängd nyanlända som skolorna nu tar emot innebär stora utmaningar för både skolor och huvudmän. var hos utbildningsutskottet och redogjorde för de insatser som görs för att stötta skolor och huvudmän när det gäller att möta utmaningarna – det som utbildningsministern beskrev. Dessa insatser är välbehövliga. I beskrivningen av insatserna fanns dock ingenting om digitalt stöd. Jag ställde till slut frågan, och representanter sa att det inte ingår i deras uppdrag när det gäller nyanlända. Det är inte statens ansvar att ta fram läromedel, men befinner vi oss i det närmaste i en krissituation. Vi har många nyanlända som alla behöver lära sig svenska men också få utmaningar när det gäller att komma vidare i sin kunskapsutveckling. Huvudmännens möjligheter att tillgodose detta ser lite olika ut. Det finns ett fåtal initiativ på marknaden med digitalt stöd på olika språk men också stöd för att lära sig svenska. Den svenska marknaden är dock liten, och en del språk är så pass små att det aldrig kan bli lönsamt att utveckla digitalt stöd i de språken. I den situation vi nu befinner oss i, är det rimligt att inte har något uppdrag att ens titta på möjligheter till digitalt stöd inom ramen för arbetet med nyanlända? 83 Utbildningsminister (MP): Mitt svar är att har ett sådant uppdrag. För att förstå bakgrunden till diskussionen ska man möjligen göra en kort reflektion över de brister som funnits i regeringens styrning av . är en myndighet som har varit styrd med mycket detaljerade och många uppdrag som har försvårat den långsiktiga utvecklingen av myndigheten på ett bra sätt. Detta har vi utvärderat. Statskontoret har gjort en mycket bra redovisning; likaså. Regeringen tar in stöd för att förbättra sin styrning av . Jag vill inte lasta ledning, utan det handlar alltså om en utvärdering av hur regeringen har styrt myndigheten. En del i detta är att undvika att ge många snabba, väldigt detaljerade uppdrag till . Därför har vi i stället på ett par strategiska områden säkerställt att får de resurser man behöver, de medel som kan användas och de breda uppdrag som gör att man kan föra en dialog med huvudmännen om vad som behövs. Uppdraget att ge stöd i undervisningen till nyanlända är ett exempel på detta. Det är ett brett uppdrag, finansierat genom statsbudgeten, som ger möjlighet att snabbt göra de insatser som man i dialog med huvudmännen bedömer är nödvändiga. Jag tror att det är ett bättre sätt att arbeta, särskilt i det specifika fall som lyfter upp. Jag är inte säker på att regeringen är den bästa instansen i sammanhanget att bedöma vilka it-hjälpmedel som redan finns på marknaden, vilka som bör tas fram, vilka som kommer att finnas , vilka som kostar för mycket för skolorna att använda och vilka som redan används frivilligt. Det är någonting som har rätt expertis att utvärdera. för alltså en löpande dialog med huvudmännen inom ramen för det uppdrag man fått från regeringen. Om man inom ramen för det bedömer att man ska ta fram den typ av lärverktyg som pekas på i interpellationen har all möjlighet att inom ramen för sitt uppdrag göra det. 84 (M): Då är det ett märkligt agerande från sida att man inte lyfter fram den här möjligheten. Man ser närmast förvånad ut när frågan om digitalt stöd tas upp. Det behöver ju inte handla om att självt ska ta fram stöd. Det kan också handla om att se över var det finns behov och hur det ser ut med möjligheter att använda eventuellt innehåll som finns tillgängligt. väntar ett långt och efterlängtat sommarlov. I många kommuner erbjuder man sommarskola i olika former. Jag var på besök på en sommarskola i för gymnasieelever som gick språkintroduktion. De fick möjlighet att gå på sommarkurs för att lära sig svenska bättre. De övriga fick de troligtvis ingen större möjlighet att tala svenska. Någon form av digitalt stöd för att de skulle kunna fortsätta sin utveckling i svenska hade skolan inte ens tänkt på. Detta är ett nytt sätt att tänka. Det är ett nytt verktyg för skolan fortfarande, tyvärr. Det är svårt att överblicka vilket innehåll som finns, och där skulle skolor och huvudmän behöva mer stöd. Med tanke på hur har agerat tror jag att det skulle vara lämpligt att lyfta fram frågan om digitalt stöd för nyanlända inom ramen för det uppdrag man har. Man ska vara tydlig med att det ska ingå. Även om huvudmännen har ansvar för att anpassa undervisning och ge stöd till nyanlända är det väldigt få huvudmän i som är så pass stora att de har möjlighet att ta fram eget digitalt innehåll på olika språk. Utvecklingen generellt när det gäller digitala läromedel går långsamt, och för att få utväxling av de it-investeringar som gjorts av svenska huvudmän är det nog viktigt att de även kommer med bra digitalt innehåll. I har regeringen subventionerat digitala läromedel för att få igång en marknad. Även är ju en relativt sett liten marknad.