prot · H309100 · 2016-04-28 00:00:00 — Sedan kan jag inte låta bli att notera att använder sig av oppositionens privilegium, det vill säga att anklaga sittande regering för att inte har gjort något som den förutvarande regeringen inte lyckades klara av . Brottsbekämpande myndigheters möjlighet till dataavläsning 72 (M): Jag har en fråga till statsrådet som svarar på allmänpolitiska frågor. Radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot värderingar som vårt samhälle vilar på. tyder inget på att de hot som finns kommer att försvinna eller att minska. gick säkerhetspolisen in i stabsläge. Enligt medieuppgifter är orsaken att man har fått information om att IS-krigare har tagit sig till . Vi blir återigen påminda om vikten av att med kraft motverka terroristhotet. Nödvändiga verktyg behöver komma på plats. De brottsbekämpande myndigheternas möjlighet till hemlig dataavläsning är ett sådant exempel. Det handlar om att ge Polisen och säkerhetspolisen bättre förutsättningar för att svara upp mot teknikutveckling och för möjligheten att läsa och kryptera datatrafik. Min fråga till statsrådet är därför: Är det angeläget att de brottsbekämpande myndigheterna får tillgång till hemlig dataavläsning i kampen mot terrorism? 73 Utbildningsminister (MP): Som gruppledaren vet svarar jag på allmänpolitiska frågor i stället för de ministrar som inte är närvarande. Inrikesminister är här, och jag håller helt med om det som han kommer att framföra. 74 (M): Det framgår tydligt på regeringens hemsida att det är statsrådet som har hand om den typen av integritetsfrågor. Det var också därför som jag riktade min fråga till . Då ställer jag samma fråga till . 75 Statsrådet (S): Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som är ansvarig för frågorna om hemlig datavläsning. Ja, det är en angelägen reform. Ja, och de andra oppositionspartierna fick ett utkast till utredningens direktiv före helgen, och vi håller just nu på att komma överens med er om hur de ska utformas. Åtgärder för att förhindra terrorkrigsresor 76 (L): Min fråga går till inrikesminister . Det behöver göras mer för att hindra att svenskar reser utomlands för att ansluta sig till Islamiska staten och andra terrorgrupper. gjorde på Liberalernas initiativ ett tillkännagivande om att överväga hur rättsväsendet snabbare kan hindra terrorismresor från att verkställas genom att snabbare och enklare dra in eller tillfälligt återkalla dessa personers pass, om personen är misstänkt för terrorresa. Min fråga är: När tänker regeringen utreda detta? Kommer regeringen att redovisa sina förslag? 77 Statsrådet (S): Det är ju så enkelt som att trädde den lagstiftning i kraft som den tidigare regeringen misslyckades med att få på plats, nämligen att det blir stopp för missbruk av svenska pass. trädde lagstiftningen om stopp för terrorkrigsresor i kraft. Med den lagstiftningen i kraft är det möjligt för åklagare att begära in ett pass. Om man inte lämnar över sitt pass till polisen ska man häktas. Så den lagstiftningen är, tack vare den nuvarande regeringen, redan införd. 78 (L): Det var det dåvarande i Alliansen som tillsatte utredningen om missbruk av pass, och det är det som vi nu har fått till och fattat beslut om. Men det är vår förtjänst. Jag har faktiskt kollat upp med jurister, och de delar inte statsrådets tolkning. En misstänkt kan beläggas med reseförbud med villkor att lämna ifrån sig passet. Men om den misstänkte inte lyder medger inte lagen återkallelse av pass, herr inrikesminister. När kommer regeringen att återkomma med ett förslag? 79 Statsrådet (S): Det är ju bra att har frågat jurister. Men det hade också varit bra om hade lyssnat på statsrådets svar. Det är nämligen så att den som vägrar att lämna ifrån sig sitt pass ska häktas. Den som sitter i häkte har väldigt svårt att resa utomlands. 80 (S): Min fråga går till framtidsminister . Vi har alla nåtts av nyheten att mars månad var den varmaste marsmånaden som någonsin registrerats. Den globala medeltemperaturen låg över medeltemperaturen , enligt National Oceanic and . Vi har inte långt kvar till gränsen för farlig klimatpåverkan som FN:s klimatkommission och klimattoppmöte i drog . presenterade analysgrupp en rapport för grön omställning och konkurrenskraft. Gruppens rapport innehåller policyförslag inom flera strategiska områden. Min fråga är hur och regeringen kommer att driva dessa idéer vidare för att de ska komma till användning nu när vi ska implementera i ? 81 Statsrådet (S): Tack, , för en angelägen fråga! är klimat- och miljöpolitik inte längre klimat- och miljöpolitik. är det näringspolitik, ekonomisk politik, finanspolitik, utbildningspolitik och en massa andra politikområden. Den analysgrupp som jag tillsatte har lagt fram en lång rad förslag som måste genomföras av många andra statsråd än miljöministern eller mig själv. vidtar ett väldigt viktigt arbete att diskutera med som äger många av de frågor som är berörda, till exempel transportsystemets omställning till fossilfritt eller att de tolv industrier som släpper ut av industrins koldioxidutsläpp ska ställa om och införa en ny teknik som innebär att också de kan bli fossilfria. Det finns mycket annat som vi föreslår, men jag hinner inte gå närmare in på dem. Men det handlar också om hur våra konsumtionsmönster ska kunna förändras. 82 (S): Tack för svaret. Rapporten pekar också på hinder för omställningsarbetet. Därför undrar jag om ministern kan ge exempel på något av de hinder som finns för att driva på omställningsarbetet. Det handlar ju också om samspel mellan olika nivåer. 83 Statsrådet (S): Det stämmer mycket bra. Det har visat sig att många kommuner ligger långt före den centrala nivån i omställningen och ett aktivt och progressivt klimatarbete. är våra regelsystem, våra lagar och våra bestämmelser inte till hjälp i det lokala omställningsarbetet. Det är en av rekommendationerna från rapporten att man ska sätta i gång med en genomlysning i dialog med kommunerna. Stora regioners effekter på sjukvårdens kvalitet 84 (M): Min fråga går till statsrådet . Vår hälso- och sjukvård står inför stora utmaningar framöver. Det är många ord från regeringen, men färre konkreta handlingar. Statsrådet har vid flera olika tillfällen sagt att stora regioner är helt nödvändiga för att hälso- och sjukvården ska klara framtidens utmaningar. Jag är av den åsikten att fler landsting absolut bör bli regioner, men – precis som statsrådet säger – jag menar inte att stora regioner kommer att innebära goda vårdresultat. Små och medelstora landsting eller regioner som till exempel , och ligger bra till när det gäller kvalitet och vårdresultat. Är det statsrådets ställningstagande att det finns ett samband mellan stora regioner och goda vårdresultat? Om lösningen nu är stora regioner, vilken forskning baseras detta på? 85 Statsrådet (S): Precis som påpekar står svensk hälso- och sjukvård inför stora utmaningar. Vi har en åldrande befolkning som kommer att kräva alltmer av våra hälso- och sjukvårdstjänster. Vi behöver jobba betydligt mer förebyggande, och den medicinska utvecklingen gör dessutom att vi kan bota allt fler. innebär det nya utmaningar i form av att människor lever med till exempel kronisk cancer och därmed behöver konsumera mera vård. För att kunna möta dessa utmaningar tror jag att dagens landsting är för små. Det behövs större enheter där man kan samla kunskap och erfarenhet, där man kan bygga starkare och mer robusta organisationer och inte minst få större ekonomier som kan hantera framtidens utmaningar. Regeringen har därför inlett ett arbete för att kunna bilda större regioner. Mycket av analysen grundas naturligtvis på slutbetänkande som presenterades . 86 (M): Det har hänt mycket . Små och medelstora landsting visar ofta högre kvalitet inom hälso- och sjukvården, som jag nämnde. Samarbete är ett annat sätt som man kan använda – vi i sluter avtal med andra regioner. Vilken forskning och utvärdering utöver utredningen ligger till grund för uppfattningen att stora regioner automatiskt medför goda vårdresultat? 87 Statsrådet (S): Jag tror att den situation vi står inför är så pass komplex att det inte går att hänvisa till enskilda forskningsrapporter. Man måste lösa detta genom ett större kommittéarbete, och det var det som gjordes när genomförde sitt arbete och sedermera presenterade sitt slutbetänkande. säger att det har gått . Frågan om större men färre regioner har i själva verket diskuterats ända , så är det ingen ny fråga. Regeringens syn på delningsekonomi 88 (L): Min fråga går till framtidsministern. Jag hyr ett litet torp ihop med min fästmö. Vi har ett land där vi odlar våra potäter. Då kan det vara bra – om man är lat som jag och inte orkar gräva – att ha en jordfräs. Men det känns ganska onödigt att köpa en jordfräs bara för att man ska fräsa en eller . Med delningsekonomin och digitaliseringen blir det dock så smidigt att jag lätt kan hitta någon i närheten som kan hyra ut sin jordfräs. Delningsekonomin är mycket mer än jordfräsar. Jag tror att det miljömässigt och ekonomiskt är ett väldigt smart sätt att dela på bilar, bostäder och andra sorters prylar. Den utveckling som sker nu är väldigt positiv. Då undrar jag varför det kommer så många negativa signaler från regeringen vad gäller delningsekonomin. Man pratar om att vissa företag ska förbjudas. Man pratar om hårda regleringar. Man pekar ut vissa tjänster och hävdar att de är att betrakta som till exempel svarttaxi. Varför, framtidsministern, är ni så negativa till framtiden? 89 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Jag tycker inte alls att vi är negativa, framför allt inte den analysgrupp som lade fram förslag om att vi måste satsa mycket mer på resurseffektivitet och cirkulär ekonomi. De förslagen kommer att behandlas av ansvariga statsråd och diskuteras i . Jag tror att vi kommer att kunna hitta lösningar på en del av de problem som man finner. Det här bidrar till att göra ekonomin mindre resursslösande och naturligtvis också till att effektivisera användningen av ekonomiska resurser. Jag tror att det finns väldigt många fördelar med att vi från regeringens sida underlättar användningen av sådana här metoder. När det gäller de människor som arbetar på digitala plattformar måste vi införa inkomstförsäkringssystem. Det måste finnas trygghet även för dem. Givetvis ska de också betala skatt. Så förs diskussionerna . 90 (L): Det är naturligtvis jätteviktigt att man följer bestämmelser om skatt och annat, men jag tror att det är ganska lätt att hantera eftersom transaktionerna är digitala. Man sätter sig inte i baksätet på en bil och lämnar över en hundralapp. Det borde gå att hantera ganska lätt. De signaler som kom från framtidsministern är mycket mer positiva än det som hörs från andra ministrar. Jag hoppas att den här arbetsgruppens arbete sprider sig till den övriga regeringen, för nu kommer det väldigt mycket negativa signaler om något som är väldigt bra. 91 Statsrådet (S): Jag tror att det finns möjlighet att lösa åtminstone en del av de här problemen. Eftersom vi är angelägna om att ha en ekonomi där alla deltar och där alla kan försörja sig själva behöver vi bejaka framväxten av egenföretagande. Vi ser redan att en väldigt stor del av dem som arbetar är egenföretagare eller egenanställda. Därför måste vi också underlätta för den form av försörjning som det här innebär. Jag tror att det kommer att växa . Införandet av nya regler för märkning av snusförpackningar 92 (M): Min fråga ställs till statsrådet . Förbudsivern förefaller ha trendat rejält på , inte minst i frågor gällande tobak, i det aktuella fallet snus. , , måste alla snusförpackningar vara ommärkta för att få levereras till butik, fick vi ta del av i går. Det är en extremt kort omställningstid. Visst har förslaget diskuterats , men det har också förändrats med tiden, och liksom med många andra förslag som läggs fram är det svårt att veta vilket beslut som slutligen kommer. Min enkla fråga är: Anser statsrådet att det är rimligt med en så extremt kort omställningstid som ? 93 Statsrådet (S): Det vi pratar om är ett EU-direktiv som förhandlades fram och antogs . Därefter tillsatte den dåvarande borgerliga regeringen en utredning som tittade på hur detta skulle kunna implementeras. Utredningen blev klar , 2015. Både i utredningen och i direktivet stod det klart och tydligt att detta skulle vara genomfört . Det som detta innebär är att produktionen av tobaksförpackningar måste ställas om , medan produkter som har tillverkats före detta datum får fortsätta att säljas till och med . Det här har varit väl kommunicerat. Tobaksindustrin har via sina företrädare varit med och diskuterat förslaget på olika sätt och vänt och vridit på argumentationen. Om snuset skulle ta slut i affärerna är det därmed tobaksindustrins ansvar. 94 (M): Så där enkelt är det ju inte. Vi har även haft en diskussion om innehållet och om hur smaksammansättningen och smakmärkningen ska se ut. Som bland annat Europaparlamentarikerna från och väldigt tydligt har skrivit var det då fråga om en feluppfattning och en felskrivning från EU-håll. I det här fallet vill man förhindra snusarna att ta del av hur mycket nikotin det finns. Det är en förbudsiver att vilja införa det här. Tror ministern att EU skulle stämma om det skulle stå hur mycket nikotin snuset innehåller? 95 Statsrådet (S): Att man inte ska få skriva ut nikotinhalten beror på att man inte ska kunna marknadsföra en tobaksprodukt som något mindre nikotinhaltig än andra och påstå att den därmed är hälsosammare. kallar detta för förbudsiver. I så fall är det en förbudsiver som den tidigare borgerliga regeringen förhandlade fram och som vi delar med övriga EU-stater. Förändringen av naturbruksgymnasiernas utbildningar 96 (M): Jag har en fråga till utbildningsminister . Den gäller ett uppdrag som regeringen har gett till om att se över naturbruksgymnasierna. För dem som inte känner till det kan jag säga att det är fråga om ett yrkesprogram på gymnasieskolan. Man har kommit fram med ett förslag, och det här har väckt både frågor och osäkerhet bland lärare, anordnare, föräldrar och framför allt elever. Det allra värsta är att förslaget är planerat att sjösättas redan höstterminen 2016, trots att eleverna redan har sökt. Då är min fråga till utbildningsministern: ministern att det är rimligt att elever och anordnare , , fortfarande inte vet vad som gäller för den utbildning som eleverna är intresserade av och har för avsikt att börja ? 97 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för frågan. Givetvis ska alla frågor beredas på ett sådant sätt att de berörda blir involverade. Just denna fråga sorterar, som vet, under gymnasieminister . Jag kan därför inte ge några detaljerade svar på frågan, utan bara tydliggöra den princip vi arbetar utifrån. Principen är att berörda ska vara involverade på ett sådant sätt att man kan bedriva sin verksamhet utifrån de regelverk som vi har. Att det har pågått en sådan här översyn och att intressenter har fått vara med i översynen har dock varit känt . 98 (M): Jag tackar ministern för svaret. Det som jag ser som en anständighetsfråga att ta till sig för departementet är att vi skriver men att varken elever eller anordnare vet vad som gälla skall för denna utbildning. Jag tycker nog det vore klädsamt av departementet att man går fram och tydliggör för eleverna vad som gäller. Jag hoppas att ministern tar detta med sig och också framför det till gymnasieministern. 99 Utbildningsminister (MP): Givetvis tar alla statsråd hand om de frågor som kommer upp på frågestunden likväl som andra frågor som kommer från riksdagsledamöter. I detta fall vet jag att det är en fråga som är väl känd för gymnasieministern. Bakgrunden är att vi har sett ganska stora problem vad gäller ett antal olika yrkesutbildningar som inte fått den attraktivitet som de behöver. Därför har det varit välkommet att man gör olika översyner. Men de ska givetvis göras tillsammans med de berörda. Uppföljningen av idrottsrörelsens integrationsarbete 100 (L): Min fråga går till idrottsminister . I årets budget anslår regeringen till idrottsrörelsen för arbete med integration av nyanlända, utan någon vidare specifikation eller regelverk. Idrottsrörelsen innefattar ungefär 3 miljoner medlemmar och ungefär 600 000 ideella ledare. Att nästan hälften av den svenska idrottsrörelsen består av kvinnor medför nödvändigtvis inte att flickor och pojkar, kvinnor och män idrottar på samma sätt och under samma förutsättningar. Tvärtom har en relativt omfattande idrottsforskning visat att idrotten i sig och i vilka former den utförs alltjämt påverkas av ojämlika idéer om kvinnligt och manligt. Min fråga till statsrådet gäller hur anslagsgivningen kopplat till jämlikhet och integration, som jag nämnde, följs upp av regeringen. 101 Statsrådet (S): Det är mycket riktigt så att vi anslår 64 miljoner till idrottsrörelsen. Dessa pengar har redan kommit väl till pass. Idrottsrörelsen har gjort en fantastisk insats i att skapa bra aktiviteter för nyanlända som kan innebära ett första steg in i det svenska samhället. Det kan innebära att de får kontakt och börjar lära sig det svenska språket och absolut att de får en meningsfull sysselsättning. Det har också inneburit att den svenska idrottsrörelsen utvecklats. Vi vet att på orter där fotbollslaget kanske annars hade tvingats lägga ned eller där man har haft svårt att få tag på deltagare och ledare har man nu en spirande verksamhet. Pengarna har som sagt redan börjat ge resultat. Dessa pengar följs upp precis som övriga anslag som vi ger till idrottsrörelsen i form av formella dialoger som sker men också i form av mer informella rapporter och kontakter. Vi har en löpande och mycket god dialog tillsammans med svensk idrottsrörelse för att se hur dessa pengar kan användas ännu bättre. 102 (L): Tack, statsrådet! Vi vet att det finns stora skillnader i mer eller mindre slutna föreningsmiljöers hanterande och arbeten . Det finns också så kallade riskmiljöer för radikalisering, särskiljande och också ojämlikhet och ojämställdhet, och det förstärker utanförskap. Min fråga kvarstår: Följer statsrådet upp i bidragsgivningen det som jag nämner? 103 Statsrådet (S): Precis som jag nämnde i min inledning följer vi upp detta. Vi följer upp det i dialogform, och vi vänder och vrider på problemet tillsammans med svensk idrottsrörelse. Vi vet att vi står inför många utmaningar på idrottens område. Men vi vet också att vi har en fantastiskt bra modell för att möta dessa, det vill säga den svenska folkrörelsemodellen. Jag är övertygad om att vi kommer att lösa många av de problem som har tagit upp här . Det nordiska skatteavtalets konsekvenser för norska pensionärer 104 (M): Vissa frågor äger aktualitet i medierna, andra äger en ständig aktualitet för individer. Jag ställer min fråga till framtidsminister som också har ansvar för nordiska frågor. Många pensionärer flyttade från till . Det var lägre skatt, och det var lägre priser. Därmed hade de kanske också möjlighet att få en liten guldkant . trädde det nordiska skatteavtalet med nya regler om dubbelbeskattning i kraft med retroaktivitet. Det innebar att många av dessa norska pensionärer hamnade i kläm. De fick inte rätt information . Under höstsessionen i här i lovade statsrådet att ta initiativ genom att gå igenom ärendet på nytt. Min fråga är kort och gott: På vilket sätt har detta skett? 105 Statsrådet (S): Det är väldigt beklagligt att det finns norska pensionärer, som är väldigt välkomna att slå sig ned i , som anser att de fick felaktig information. Vi har grundligt gått igenom frågan i flera omgångar. Detta hände för ganska länge sedan. Det var inte så där väldigt många personer som det var fråga om heller. och har varit inkopplade i frågan och funnit att de inte kan finna några som helst belägg för att det har begåtts något fel. Det är tillräckligt väl känt. uppstår inte några nya sådana här fall, i varje fall vad jag vet. Frågorna borde vid det här laget kunna avskrivas. Det är vad jag vet i varje fall inte någon utestående fråga för . 106 (M): Framtidsminister lovade att lämna en redogörelse på vårsessionen i . Det var inte på dagordningen. Jag satt med även på höstsessionen på 2015, och då var den inte heller med. under vårsessionen i för lite över sedan var den inte heller med. Jo, framtidsministern, det förekommer nya fall av felinformation. Hur ämnar framtidsministern hjälpa de norska pensionärer som hamnat i kläm? 107 Statsrådet (S): Om det är nya fall betyder det att informationen inte fungerar. Det är i så fall en fråga för ansvariga myndigheter på både norsk och svensk sida att se till att den gör det. Eftersom frågan har varit känd så pass länge förvånar det mig att det inte har fungerat. Det är noggrant utrett. Om det finns de som anser sig förfördelade eller att de har fått felaktig information av myndigheten återstår egentligen ingenting annat för de personerna än att vidta rättsliga åtgärder mot myndigheten. Stöd till ideella föreningar som erbjuder läxhjälp 108 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Läxhjälp fyller en enormt viktig funktion för många elevers möjlighet att tillgodogöra sig skolan och sin utbildning. Det är ett viktigt komplement som ger möjlighet till extra stöd, en annan anfallsvinkel eller bara en annan miljö att få sitta och traggla med de frågor eleverna själva behöver hjälp med. Statsrådet annonserade hur framtidens satsningar ska se ut när det gäller stödet till ideella föreningar som bedriver just läxhjälp runt om i . Det som ministern talade tyst om är det faktum att regeringen ämnar ändra så att det inte längre gäller gymnasieelever. De ska inte längre ha rätt till stöd när det gäller läxhjälp. Dessa ideella organisationer gör en enormt viktig insats för svenska skolelever. Enligt oss i Alliansen är det en självklarhet att det även ska gälla äldre elever. Varför är enligt regeringen inte gymnasieelever lika viktiga som grundskoleelever när det gäller att få ta del av läxhjälp? 109 Utbildningsminister (MP): Jag instämmer helt i vad läxhjälp kan betyda. Elever får extra tid och möjlighet att läsa mer av ett ämne och få en mer individualiserad utbildning. Det har väldigt stor betydelse för att elever ska nå målen inte minst i steget mellan grundskola och gymnasiet. i är avgörande för att de ska nå målet till gymnasiet. Av den anledningen har vi ökat medlen till läxhjälp. Vi har gjort förordningsförändringar för att säkerställa att medlen också kan nå ut till skolor. Det har varit en av förordningarna som har varit skriven på ett sådant sätt att många skolor som organiserat läxhjälp ändå inte känt att de kunnat ta del av medlen, vilket såklart är olyckligt, eftersom pengar brinner inne. I detta gjordes också en förändring i förhållande till ideella föreningar som inneburit att föreningar som ordnar läxhjälp på gymnasieskolor kan ta del av medlen. Detta ser vi nu över. Det var inte avsikten med förändringarna. 110 (M): Tack så hemskt mycket för svaret, . De ideella föreningar som genomför storartade insatser fyller inte bara en enormt viktig funktion genom att agera som ett komplement för lärarna. Vi kan dessutom se utvärderingsmässigt att alla de satsningar som byggdes ut också leder till bättre skolresultat. Det gläder mig något enormt att statsrådet inser misstaget och att man, som jag uppfattar svaret, ämnar korrigera misstaget och se till att även gymnasieelever får ta del av stödet. 111 Utbildningsminister (MP): Låt mig använda min talartid till att något beskriva hur oerhört uppenbar den bristande styrkedjan över det svenska skolsystemet blir när vi tvingas stå här och diskutera hur förordningar utformas. Vi anslår pengar från statlig nivå för att vi vill nå fram till skolorna. Men det är svårt att få det på ett sådant sätt att pengarna verkligen når fram. Under den borgerliga regeringstiden – och det var säkerligen likadant under tidigare regeringar , och vi kommer säkerligen att ha samma problem med några av våra bidrag – brann pengar inne.