prot · H30969 · 2016-02-24 00:00:00 — Hon säger att den bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . På vilket sätt anser utrikesministern att den bidrar till stabilitet och ökad säkerhet i norra ? Jag har läst presidents nyårstal där han sa: Tillsammans har och starka band till både väst och öst, och detta ger oss en särställning. Delar utrikesministern den åsikten? Beskriv i så fall på vilket sätt vi har denna särställning! 12 Utrikesminister (S) replik: Tack, , för den här frågan! kunde högtidlighålla av fred som har varat genom både goda och dåliga år. Och det är ingen slump. Det är resultatet av en klok politik av militär alliansfrihet, den som dessutom har gjort röst respekterad i världen. Jag tycker att i dessa tider av oro ska vi stå fast vid vår militära alliansfrihet för att bidra till att minska spänningarna. Tror att det skulle bidra till avspänning om vi plötsligt signalerade någonting helt annat? Bidrar det till avspänning i vårt område? satt i en regering som sänkte försvarsanslagen, avskaffade värnplikten och drev att inte skulle gå med i Nato. Ni avskaffade värnplikten hastigt och lustigt med tre rösters marginal, och ångrar ni er. Ändå vill ni lika hastigt som ni slängde ut värnpliktsförsvaret nu slänga ut militära alliansfrihet. har ju varit för en militär alliansfrihet, och så ändrades det på en kongress. Vi har gjort samma analys av läget i inriktningspropositionen. slängs tydligen det också åt sidan. Vi ska fortsatt hålla fast vid vår säkerhetspolitiska analys av läget. Vi ska fortsatt hålla fast vid de avtal och uppgörelser som vi har träffat och den proposition som också var med på. Och vi ska fortsatt hålla fast vid vår säkerhetspolitiska linje, därför att den lämpar sig sällsynt illa för dåligt förankrade och plötsliga omsvängningar. I har ni visat förut att ni kan tona ned partipolitiken i tider av oro. Är det inte dags att visa det också när det gäller säkerhetspolitiken? 13 (C) replik: Men, utrikesministern, det är en ny verklighet vi upplever, och vi måste förhålla oss till den. Frågan är: Vad är det som tjänar oss väl, och vad är det som tjänar våra grannar väl? Vi menar gemensamt att solidaritet är viktigt. Jag noterar återigen att vår samarbetspartner president konstaterade att inte befinner sig i en sådan ställning att de kan ge andra militära säkerhetsgarantier som de inte ens själva har. Det gäller då frågan om stöd till . Från vår sida har vi sagt att vi vill ge säkerhet till . Vi vill det därför att det bidrar till att skapa stabilitet och tydlighet och till att stärka freden i vår del av världen. Det gör vi genom att söka medlemskap i , inte genom att vara alliansfria och gå den väg som president uttalade. 14 Utrikesminister (S) replik: Jag tror att vi ska vara glada för att med sitt beslut ställde upp så många villkor att ett Natomedlemskap nog blir i praktiken omöjligt. Jag tycker att vår säkerhetspolitik ska vila på de tre benen: en fortsatt militär alliansfrihet, ett brett samarbete med alla dessa partner som jag redan har räknat upp, inklusive – det är det viktigaste vi kan göra – och att bygga upp vårt eget försvar så att vi äntligen kan få ett försvar att försvara. 15 HANS (V) replik: Jag vill också börja med att tacka utrikesministern för en utrikespolitisk deklaration som är tydlig när det gäller mänskliga rättigheter, feminism, klimatfrågorna och FN-engagemanget. Utrikespolitiska deklarationer är viktiga. Men vad som är ännu viktigare är hur de omsätts i det dagliga utrikespolitiska arbetet, hur de stora orden vi hört omsätts i de svåra utrikespolitiska avvägningar som regeringen ställs inför på . Vad händer med den feministiska utrikespolitiken när budskapet börjar kosta på? Håller regeringen konsekvent fast vid de mänskliga rättigheterna när det engagemanget plötsligt står i konflikt med andra intressen? Jag skulle därför vilja veta vad de högtidliga orden i dagens utrikespolitiska deklaration om att vi ska betyga vår tro på de grundläggande mänskliga rättigheterna betyder för regeringens förhållande och relationer till . får vi dagliga rapporter om våld mot civila och brott mot de mänskliga rättigheterna i . Det är uppenbart för alla som följer utvecklingen att president blir alltmer auktoritär och att demokratin blir alltmer avlägsen under hans styre. har EU utlovat i stöd till för att de ska stoppa flyktingar från att ta sig över in till EU. ska bidra med av svenska skattebetalares medel. Jag måste erkänna, , att jag inte får det att gå ihop. Hur ska med trovärdighet kunna kräva att president ska respektera de mänskliga rättigheterna som din regering är beredd att ge honom ? 16 Utrikesminister (S) replik: Tack så mycket, , för frågan! Det är en mycket viktig och svår fråga. Den innehåller alla de komplexiteter som har räknat upp. Det handlar om att skapa momentum i kontakterna med , och det pratade vi om här i går. Vi måste fördöma det som vi ser är brott mot mänskliga rättigheter, en tillbakagång för yttrandefriheten och många problem som har att göra med hur hanterar inte minst journalisters ställning, och det hade vi en bra debatt om här i går. Vi har sett vad som händer i sydöstra , där kurderna och den övriga befolkningen är hårt drabbade av utegångsförbud, stridigheter och våld. Det måste vi förstås ta avstånd ifrån, och vi måste engagera oss mer i . Och vi måste ibland försöka att göra både och. Vi ska diskutera med hur hur vi ska hantera den svåra flykting- och migrationsfrågan, därför att de har en så viktig roll. Vi kommer inte undan detta, utan det måste vi göra. Vi måste hålla på EU-spåret för att det finns en process för att se till att man också lever upp till det som är EU:s grundläggande värderingar. Jag tror att det bästa vi kan göra är att se till att det finns politisk press. Det gör vi till exempel med toppmöten där EU:s ledare träffar president och politiskt ansvariga i . Vi måste också se till att det finns en process för hur vi ska driva frågorna framåt. måste vi också använda ett ekonomiskt stöd för att trycka på för att få rätt resultat. måste vi göra både och. För är kanske allt svart eller vitt, men för oss handlar det om att hantera just den komplexa situation som råder i . Vi måste därför försöka trycka på och driva utvecklingen i rätt riktning. Det tjänar också vi på. 17 HANS (V) replik: Nej, jag tror inte att utrikespolitik alltid är svartvit. Ofta är den komplicerad och snarare en mosaik av olika färger. Men det kommer också lägen då vi ställs inför vägval och tvingas välja sida. stod jag och här och diskuterade och det militära samarbetsavtalet. visade prov på mycket stort mod när hon kritiserade hårt och när hennes regering därefter valde att avbryta samarbetsavtalet. Då gjorde man ett vägval. Jag hade önskat att se samma mod och samma tydliga vägval för demokrati och mänskliga rättigheter när det gäller . Vilken signal tror regeringen att man skickar till president och till människorna som lider under våldet i när man skickar till den turkiska regeringen? Jag ska berätta vad jag tror att man skickar för signal. Jag tror att Erdoğan känner att EU är berett att blunda för övergreppen så länge han förhindrar att flyktingar tar sig in i unionen. Jag tror också att människorna som lider under våldet känner att EU är på väg att förhandla bort deras grundläggande rättigheter. 18 Utrikesminister (S) replik: Pengarna ska användas för att lösa ett problem med flykting- och migrationsströmmar. Människor lider och behöver humanitärt stöd . Tar du bort dessa pengar, , lämnar du människor i sticket som verkligen behöver vår uppbackning och hjälp. Vad är alternativet? Är det att säga att vi inte ska föra någon dialog med och inte heller ge några pengar för att lösa akuta, konkreta problem? Vi måste fortsätta dialogen och sätta politisk press på . Vi måste alltså fortsätta på EU-spåret men även hjälpa till när det gäller att lösa flykting- och migrationskrisen. 19 (L) replik: gör sig bra på bild, men allt började på de polska varven. Det är det postkommunistiska första president som står för detta uttalande. innan föll startade som bekant fackföreningsprotesterna vid Gdanskvarvet och ett helt började att förändras. Jag är därför glad att det med den rödgröna regeringen tas upp i utrikesdeklarationen att EU är viktigaste utrikespolitiska arena. Då vore det också klädsamt om man ägnade tid åt det inrikespolitiska värderingsförfall som just nu sker i , med flera EU-länder. Jag saknar detta i utrikesdeklarationen. Svepande ord om grundläggande värderingar räcker inte för mig som liberal. Det som händer i kastar en sorglig skugga över frihetskampen där, och är inte ensamt. Det är ett slags i repris, där populistiska idéer får frodas fritt och domstolarnas oberoende utmanas, pressfriheten urholkas och tonen skärps mot minoriteter dag för dag. EU:s akilleshäl är kontrollen av hur medlemmarna lever upp till respekten för mänskliga fri- och rättigheter. Kommissionen har inlett en granskning av övergrepp mot rättsstaten. Detta arbete måste upp bättre av medlemsstaterna så att man kan syna, granska och straffa de länder som inte lever upp till idealen. Vad är utrikesministern beredd att göra för att se till att pressfriheten säkras i EU:s samtliga 28 medlemsländer? Vi firar som bekant av svensk pressfrihet ; det är den äldsta pressfrihetslagen i hela världen. Våra europeiska systrar och bröder förtjänar också detta, så vad vill ministern göra? 20 Utrikesminister (S) replik: Jag tackar för frågan. Det är helt riktigt att svepande ord inte räcker, inte heller att bara tala högt. Vi har förstås uttryckt oro och arbetar inom EU för att se till att EU:s värden respekteras och inte ifrågasätts. Jag anser att alla medlemsstater har ett ansvar att leva upp till dessa värden, däribland respekten för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna. Vi välkomnar beslut att inleda en strukturerad dialog med . Det är det sätt vi har att verka inom EU för att fortsätta att sätta press på att också leva upp till EU:s grundläggande värderingar. Vi stöder också granskningen som har inletts av inom ramen för . Vi följer förstås alla utvecklingen i och mycket noga. Själva grunden för EU-samarbetet handlar om att se till att EU:s värderingar respekteras. Det är inom EU vi ska göra detta, och vi ska driva det hårt, vilket vi också gör. Vi har också rapporterat till våra mått och steg och positioner i denna fråga. Jag har beskrivit vad regeringen gör för att försvara mänskliga rättigheter, inklusive att inrätta en ambassadör för dessa frågor. I när det rapporteras om hur mänskliga rättigheter och demokrati trycks tillbaka har vi vidtagit en rad olika åtgärder. Jag tror att Liberalerna är lite avundsjuka på oss, för det stöd de hade för dessa frågor i den förra regeringen var nog inte alltid hundraprocentigt. 21 (L) replik: Det är sant att utan liberaler i den förra regeringen hade det inte blivit en europeisk politik på denna front. Vi drev på trots stundom konservativt motstånd i denna fråga. Jag efterlyser ändå en mycket tydligare politik. När Liberalerna ibland hade motstånd och uppförsbacke i alliansregeringen var Socialdemokraterna i opposition en klar och tydlig röst för att vilja syna, granska och straffa de länder som inte respekterade de mänskliga rättigheterna. För drygt en månad sedan debatterade jag detta med regeringskollega . Hans svar var både vaga och svaga. Därför undrar jag om i regeringen vill lyfta upp det arbete som många av oss har startat, nämligen att EU ska få ett bättre regelverk med ekonomiska och tydliga politiska sanktioner mot EU-länder som totalt trampar på den grund som gör att vi har kunnat ha en union . 22 Utrikesminister (S) replik: Det är en viktig fråga hur vi använder de instrument som inte minst har drivit på för i EU-sammanhang. Det är det vi gör, och vi måste hålla oss till dessa instrument och agera i EU. Säger vi att det är vår viktigaste utrikespolitiska arena är det också dessa instrument vi ska använda. Vi är mycket aktiva i denna fråga, och vi kommer att fortsätta att vara det. Vi kommer att ha ännu bättre förutsättningar med en ambassadör som driver dessa frågor öppet. Vi kommer givetvis att fortsätta att agera i EU-sammanhang – med gott stöd av Liberalerna, hoppas jag. 23 (KD) replik: Det är med glädje noterar att utrikesministern hörsammat vårt krav på att öppna ambassad i . behöver vår närvaro så att vi kan stötta längs resan på den väg de har valt, den demokratiska. Det gläder mig också att så tydligt i deklarationen betonar vikten av frihandel. Men, herr talman, det är såväl ledsamt som förvånande att den rödgröna regeringen inte heller talar om religionsfrihet. Det är ofattbart när en så stor andel av flyktingarna är människor som tvingas fly just på grund av sin tro. Hur kan man då bortse från det? När utrikesministern börjar ange skäl till diskriminering talar hon om antisemitism och islamofobi men nämner inte religionsfrihet som övergripande begrepp. Hon nämner inte kristofobi trots alla kristna som fördrivs från kristendomens vagga i och trots rapporter om hur kristna flyktingar hotas till livet också här i av andra medmänniskor som flytt. Det märks att regeringen inte följer alliansregeringens tydliga linje mot förtryckarstaten . namnges inte, trots att firar att tryckfrihetsförordningen fyller , trots att han har suttit fängslad i och trots att han är den enda EU-medborgare som sitter fängslad för sina åsikters skull. Varför nämns han inte? Lika anmärkningsvärt är det att regeringen tiger om – ett land där minst 10 miljoner människor är i desperat behov av mat, ett land vars ledning vår statsminister har mött . Om landet är så viktigt att ha topprelationer med, varför nämns det då inte här? Vad hjälper det att utrikesministern talar om fängslade journalister i generella termer om statsministern umgås med stater som fängslar dem? 24 Utrikesminister (S) replik: På många sätt har rätt. Jag önskar att jag kunde gå igenom de övriga 192 länderna. Jag önskar att jag kunde räkna upp alla mänskliga rättigheter varje gång. Jag önskar att vi hade plats för allt som borde finnas i en utrikesdeklaration och som gäller allt som vi håller på med. Vi arbetar oförtrutet för att få fri. Det ska ingen behöva tvivla på. Vi rapporterar till de övriga partierna om arbetet och framstegen när det gäller att få fri. Jag kan bara säga att jag tycker att det finns en poäng i allt som sa. Vi har inte olika åsikter om dessa frågor, utan allt handlar om hur vi arbetar gemensamt för att se till att vi kan försvara grundläggande mänskliga rättigheter. För mig hör religionsutövning till dem. Vi diskuterade i går hur konflikterna i och har lett till att minoriteter, inte minst kristna grupper, förföljs och dödas och hur viktigt det är att vi försvarar dessa människors rättigheter och förstärker skyddet för dem. Jag kan bara hålla med . Jag menar att vi ska arbeta ännu intensivare för att se till att vi försvarar journalisters rättigheter att tala och verka fritt och att vi arbetar för religionsfriheten och respekten för den. Vi arbetar med just nu för att hantera en mycket svår situation med torka och svält. Vi fortsätter att engagera oss för de fängslade journalister, inklusive , som finns runt om i världen. 25 (KD) replik: Jag tackar för svaret. Låt oss hoppas att dessa ord blir verklighet. Det är lite tragikomiskt att i utrikesdeklarationen höra utrikesministern tala om ett momentum för tvåstatslösningen då hon gjort sig ovälkommen i . Om det är en diplomatisk triumf, hur ser då ett nederlag ut? väcker en hel del frågor med anförandet. sägs vara en moralisk stormakt som för en feministisk utrikespolitik, men verklighetens avvägningar tycks alltför ofta krocka med slagordspolitiken. Där kränker staten mänskliga fri- och rättigheter. Finns det någon plan för nu när sanktionerna gått i sank? Det är ytterligare något jag saknar i deklarationen. Är det feministiskt att tala om kärnvapen och tiga om grova MR-brott, exempelvis alla kvinnor som tvingas till sterilisering? Är det feministiskt att tala om kärnvapenprogram men helt utelämna mänskliga rättigheter och kvinnor som stenas till döds? 26 Utrikesminister (S) replik: Dessvärre hinner jag inte svara på alla sakfrågor, men jag vill säga en sak. I detta allvarliga världsläge, där vi ser en växande främlingsfientlighet och ett EU i gungning, har jag dragit en slutsats: Det är viktigare än någonsin att låta våra värderingar utgöra ryggraden. Den svenska utrikespolitiken måste utgöra en blandning av kontinuitet och en ambition att göra skillnad. Demokrati och kamp för mänskliga rättigheter utmanar alltid starka intressen. Att kritisera att en ung man straffas för sin blogg eller verka för att göra två parter i en konflikt lite mindre ojämlika har av somliga kallats för odiplomatiskt, men modern diplomati handlar inte om att stryka alla medhårs. Kritik är ett kvitto på att jag tillhör den skara politiker som tror att politik är ett verktyg för att uppnå förändring. Det kommer jag att fortsätta att verka för. 27 (M): Det var decennier sedan händelser i vår omvärld så konkret grep in i vår svenska vardag som de gör . Vi är en del av en alltmer integrerad och globaliserad värld. Och på samma sätt som vi skördar frukterna av globaliseringen måste vi hantera dess utmaningar. Det gör vi bäst tillsammans med andra som delar vår värdegrund och som liksom vi tror att samarbete gör oss starkare. Mänskliga rättigheter, demokrati, yttrandefrihet, internationell rätt och en fungerande rättsstat är alla värderingar som vi fortfarande måste kämpa för. De är inte bara europeiska värderingar, utan de är universella. Vi har kanske aldrig behövt EU så mycket som . I tider när auktoritära vindar åter drar över vår kontinent behöver vi mer av våra gemensamma värderingar och friheter, inte mindre. I tider av global finansiell och ekonomisk osäkerhet behöver vi mer av ekonomiskt samarbete och frihandel, inte mindre. I tider när terrorismen sprider skräck i världen behöver vi mer av gränsöverskridande samarbete för att hålla vårt land, våra institutioner och våra medborgare säkra, inte mindre. skakar det europeiska bygget, som har tjänat oss väl, i sina grundvalar. Eurokrisen har inte blåst över, bara överskuggats av migrationskrisen och hotet om ett brittiskt utträde ur unionen. EU har misslyckats med att hitta gemensamma lösningar. Kostnaden för det är ökad EU-skepsis och extremistpartier på framväxt. Det är uppenbart att vi behöver ett EU som är bättre rustat än det är för att möta dagens många och svåra utmaningar. Det vi har uppnått så här långt kan vi inte ta för givet. Här tror vi moderater att har en större roll att spela. Genom en mer aktiv EU-politik, skicklig diplomati, goda personliga relationer och alliansbyggande kan vi göra skillnad i EU-samarbetet här och . Bara genom att försvara de värderingar och de principer som framgångsrikt har byggt kan vi hindra att det undermineras. Vår vision för består – ett enat, fritt i fred. Men vägen dit behöver ständigt anpassas och justeras. När står starkt står starkt. När försvagas försvagas , och riskerna för ökar. Vi lever än en gång i då militärt våld och hot om våld har blivit vardag i vårt närområde. agerande är inte bara ett hot mot dess grannar utan mot den ordning och det internationella regelverk som har gällt sedan efterkrigstiden. Detta får naturligtvis säkerhetspolitiska konsekvenser för världen, för , för och för . Vår omvärld är osäkrare och oroligare än på mycket . illegala annektering av och krigföring i östra kan aldrig accepteras, inte heller ockupationen av eller den destabiliseringspolitik och propagandakrigföring som har blivit Kremls kännetecken. Det finns många , också i , som ropar efter en återgång till den gamla relationen till . Det finns flera argument. De går ut på att vi behöver för att skapa fred i , för dess gas eller av helt andra skäl. Men den dag vi är beredda att stå upp för principen att ett stort land inte har större rättigheter än ett litet land och att varje land har rätt att göra sina egna säkerhetspolitiska val har vår egen första försvarslinje fallit. Jag ser fram emot den dag då vi åter kan välkomna in i värmen. Det är den dag då med handling visar att man är beredd att respektera Parisstadgan, Minsköverenskommelsen och andra av ingångna avtal och åtaganden. Att närmare 60 miljoner människor i världen är på flykt från sina hem har många orsaker. är en av många krigshärdar och ett exempel på de sönderfallande stater som människor flyr för sina liv ifrån. Kriget i har ställt det internationella samfundet och FN inför svåra prov – prov som man inte har klarat. har inte tagit sitt ansvar för internationell fred och säkerhet. De som har fått betala det högsta priset för detta är befolkning. Vi är nu vid en punkt där det är svårt att se hur ens ett samlat säkerhetsråd skulle kunna föra landet ut ur mörkret. Vi stöttar den politiska processen och hoppas på en snar lösning. Men de hoppfulla scenarierna är en bristvara. Vi får hoppas att den vapenvila som och förhandlat fram och som den syriska regimen sägs ha accepterat kommer på plats och får effekt. Men frågan om hur Isil ska bekämpas och besegras kvarstår. Också utvecklingen i visar att vägen till lugn och stabilitet där alltjämt är lång. Alla goda ambitioner till trots finns det inga enkla och färdiga formler för hur man lyfter ett helt land ur fattigdom eller för hur man bryter en våldsspiral som pågått . , herr talman, har vi uppnått två historiska framgångar, som för inte så länge sedan verkade omöjliga: Vi har fått ett nytt ambitiöst klimatavtal och nya hållbarhetsmål i Agenda . Det här har kunnat bli verklighet av hårt arbete, där haft en ledande roll. Vi har fått stort genomslag för våra prioriteringar. är löften givna, och börjar det verkligt svåra arbetet, nämligen att implementera detta i praktiken. Här har fortsatt en mycket viktig roll att spela genom att vara en respekterad aktör och genom den kunskap och teknik som finns i . Vad står vi inför? Vi måste markant öka det humanitära stödet till människor som lider av världens katastrofer. Vi måste effektivisera hela kedjan i det stödet, så att varje krona når fram och gör skillnad för de mest utsatta människorna. Vi måste vara förberedda på att människor kommer att fortsätta fly dessa trasiga länder och att de kommer att fortsätta söka sig till . Vi måste söka dialog med våra likasinnade och fråga oss hur vår roll i bemötandet av Isils hot kan se ut och hur vi kan svara upp till den FN-resolution som finns på plats – den säkerhetsrådsresolution som manar alla medlemsstater att göra allt som står i deras makt för att besegra Isil. Nato är en central organisation för säkerhet. Vår säkerhetspolitik är i praktiken beroende av Nato när det handlar om att ge och ta emot hjälp i händelse av krig i vårt närområde. Vi måste fördjupa samarbete med Nato och utveckla en färdplan för ett svenskt Natomedlemskap. För oss är inte frågan om ska bli medlem utan hur. Vi står inför enorma utmaningar och kommer att göra det framöver . Vi vill att regeringen ska fokusera mer på EU-samarbetet för att hitta gemensamma lösningar, att regeringen ska vara beredd att göra mer för att bekämpa terrorn och att regeringen ska öppna dörren för ett Natomedlemskap. I detta anförande instämde (M). 28 (SD) replik: Ett budskap från som använts som ett skäl till att inte vilja samarbeta med har varit att löser samhällsproblem som SD inte klarar av. Med tanke på den här argumentationen och att också har sagt att man vill se åtminstone ett tillfälligt stopp för asylinvandringen, en paus för asylmottagningen i , undrar jag: Vad är det konkret som vill göra? Vilka exakta lagändringar vill genomföra? Vilka politiska förslag vill ni lägga fram här i för att rent praktiskt stoppa asylinvandringen, åtminstone tillfälligt? Det räcker inte med lite uppmärksamhet i medierna och någon debattartikel här och var där man har kopierat förslag. Beslut fattas här i , inte på . Det är här vi kan förändra konkret och genomföra lagändringar.