prot · H309108 · 2016-05-19 00:00:00 — Förutom att trakassera på gatorna tar man ifrån befolkningen deras resurser och levebröd, bland annat pengar, mat och bränsle, för sina medlemmar. Jag vill avsluta med att säga att det är en katastrofsituation för människor som inte har möjlighet att fly, särskilt kvinnor och barn. Därför vädjar jag, från just den här platsen, till omvärlden att inte tappa fokus på dessa angrepp mot mänskligheten. 100 Utrikesminister (S): Bara för att säga något om vad vi gör: bidrog med i bistånd till och i stöd för mänskliga rättigheter och demokrati. Vi har också gett mer än till humanitärt stöd, framför allt genom ICRC. Vi fortsätter att se till att vi kan arbeta politiskt för att få en lösning på konflikten och för att ändra på det lidande som civilbefolkningen utsätts för och genomgår. Vi kommer att fortsätta att göra allt vi kan för att se till att åtgärda detta. 101 (L): Min fråga är till . Med mig på läktaren här har jag , som är en flykting till från . Han tog kontakt med mig därför att han blev så enormt frustrerad över den passivitet som han i det svenska systemet tvingas in i. Ett exempel är att han har skaffat praktik på egen hand. Men han fick avsluta den efter ett kort tag, eftersom det inte fanns något godkännande, inte fanns rätt papper på plats. Han hade väntat på detta papper, och ingenting hände. Jag ber såklart inte att kommentera det specifika fallet. Men förslag från den här regeringen för att förenkla och göra det lättare, för att slippa slåss mot systemet när man kommer hit som flykting, lyser med sin frånvaro. Tänker ni göra något för att och andra ska slippa den passiviteten? 102 Finansminister (S): Jag vill säga hej till . Välkommen till den svenska ! Det är väldigt roligt att ha dig här. Och så bra att har ordnat en praktikplats, men vad tråkigt att det inte har fungerat! Så är det naturligtvis. Det finns säkert fler fall i som liknar . Det finns också många människor som sitter på flyktingförläggningar och väntar på att kunna få aktiviteter, att få besked och att i väntan på besked ha möjlighet till någon form av aktivitet. Det är bara att säga: Mot bakgrund av att fler människor än någonsin sökte asyl i , 163 000, och att många människor sökte asyl även året innan har det blivit proppar i systemet, och allt fungerar inte på det sätt som man skulle önska. Alldeles för många människor får vänta alltför . Regeringen har dock försökt vidta åtgärder för att underlätta, men alla problem är inte lösta. 103 (L): Jag tror att det gäller att fokusera på att de människor som kommer hit, och andra, inte kommer hit därför att de är passiva eller inte klarar av att ta hand om sig själva, för det är precis vad de klarar av. Jag har full respekt för att är överbelastat med arbete och att det tar tid. Men just därför är det så viktigt med regelförenklingar. Det kanske inte behöver skickas något papper. Man kanske kan göra det långt efteråt. Han kanske kan få jobba kvar på sin praktikplats medan pappersarbetet fixas, och om det är något problem ordnar man det i efterhand. Den typen av förslag efterlyser jag. 104 Finansminister (S): Jag tar med mig det konkreta förslaget från . Självklart är det viktigt att man arbetar med olika typer av regelförenklingar och också hittar flexibla lösningar i en situation som är extrem. Jag tycker att har varit bra på att försöka hitta flexibla lösningar i ett läge när så många människor kom. För oss är det viktigt att se till att öka resurserna till för att snabba upp handläggningen. Vi har också ökat resurserna till civilsamhället för att bland annat ordna aktiviteter och flyktingguider och se till att vi har aktiviteter på asylboendena. Garanterad undervisningstid på gymnasiet 105 (KD): Jag har en fråga som riktas till statsrådet . Skollagen är tydlig med att eleverna i gymnasiet har rätt till en viss garanterad undervisningstid. Men saknas helt uppföljning av om eleverna verkligen får den undervisningstid som de är garanterade enligt lag. I en rapport från finns motsägelsefull information om huruvida gymnasieelever verkligen får den garanterade undervisningstiden. Det finns exempelvis huvudmän och skolor som använder den garanterade undervisningstiden mer som ett riktmärke än en lagstadgad rätt för eleverna. Jag menar att undervisningstiden i såväl som gymnasieskolan behöver kvalitetssäkras. Vad vill statsrådet göra för att se till att den garanterade undervisningstiden på gymnasiet verkligen hålls? 106 Statsrådet (S): Regeringen tittar nu på frågan om undervisningstid, både om det behövs mer och hur kvaliteten kan bli bättre. Jag vill framför allt uppehålla mig vid det senare, hur kvaliteten i skolan kan bli bättre för att vi ska få en jämlik utbildning över hela landet. Då handlar det om att lärarna ska få rätt förutsättningar för att lära ut. De ska bli fler. Läraryrkets attraktivitet måste stärkas. Men för att vi ska få ordentlig undervisning och för att den ska bli riktigt bra måste vi också se till att alla skolor har bra förutsättningar för att lära ut, att de med de tuffaste förutsättningarna ska få än mer resurser, att vi sluter det gap som finns mellan kunskap och betyg, så att vi vet att eleverna lär sig på riktigt och inte enbart för en bokstav på ett papper. Alla de reformerna tillsammans kommer att garantera att skolan blir bättre än den har varit hitintills. 107 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag ska försöka vara ännu mer konkret i min fråga. För att säkra elevers rätt till en viss undervisningstid föreslår vi kristdemokrater att Skolinspektionen ska få i uppdrag att granska hur skolhuvudmännen lever upp till kravet på garanterad undervisningstid. Hur ställer sig statsrådet till att utöka Skolinspektionens uppdrag, just för att säkerställa att alla gymnasieelever verkligen får den undervisningstid som de har rätt till? 108 Statsrådet (S): Den här regeringen försöker jobba med ett helhetsgrepp för skolan. Det är därför vi har en skolkommission som ska titta på de stora, strukturella förändringar som behöver komma till. Vi har en gymnasieutredning som ska ta ett helhetsgrepp på de stenar som man behöver vända på där. Frågan om undervisningstid hamnar i den utredningen. Den kommer med sitt slutbetänkande, så att vi verkligen kan se till att undervisningen i den svenska skolan håller världsklass. EU:s påtryckningar på den makedoniska regeringen 109 (S): var jag och kollegan i och medverkade vid en demonstration med närmare 100 000 personer som demonstrerade mot den då sittande regeringen – pågående korruption, avlyssningsskandaler, jakt på dissidenter och olika former av icke‑demokratiska gärningar och handlingar. Det val som kom till därefter handlade om att ett nyval skulle genomföras , alltså den här månaden, för att man skulle kunna skapa ett bättre demokratiskt fundament i och skapa bättre förutsättningar för människor att rösta på ett korrekt och vettigt sätt. har valet skjutits upp igen. Det pågår nya förhandlingar. EU är inblandat. Det är fortfarande oerhört mycket kvar att göra. Det dyker upp nya saker som den förra regeringen har skapat. Man vänder på nya stenar, och nya skandaler kommer fram. Vad anser regeringen att man bör göra mer för att sätta tryck från EU på den dåvarande makedoniska regeringen? 110 Utrikesminister (S): Tack för frågan! Den är mycket aktuell. Den politiska situation som vi har just nu är djupt oroande. Även om huvudansvaret framför allt faller på regeringspartierna är det upp till samtliga politiska partier där att ta ansvar för den uppkomna situationen, för landets framtid och även för EU-närmandet. Det finns inga förutsättningar för att kunna hålla fria och rättvisa val . Därför är det bra att valet har skjutits upp på obestämd framtid. Vad man måste göra är att justera röstlängder, medielagar och annat. Jag tror att det viktigaste vi kan göra från EU:s sida är att hålla trycket uppe, se till att vi håller tummen i ögat på alla parter och alla partier och är mycket konkreta med vad vi kräver att de ska uträtta framöver. 111 (S): Presidenten har också benådat ett antal ministrar utifrån de forna skandalerna. Det har förekommit många diskussioner om varför presidenten genomför denna typ av benådningar. Det gör han förmodligen till stor del för att skydda den historia som har varit i . Det är ytterst allvarligt att man beter sig på det viset i en så känslig politisk situation. Vad anser regeringen om detta, och på vilket sätt kan vi påverka ännu mer för att få bort dessa benådningar? 112 Utrikesminister (S): Det pågår just nu diskreta förhandlingar. Kommissionen spelar en roll, och har några ledamöter som är där. Jag tror att detta är rätt väg framåt och att det är på det sättet som man kan diskutera vad som måste göras framöver – se till att hela EU-processen och EU-närmandet utgör ramen för vad vi också anser att de måste göra när det gäller att få ett rättssystem som fungerar och se till att få bukt med korruption och allt det som är en mycket dålig politisk kultur. Det är det som vi ger stöd till just . Incitament för svensk filmproduktion 113 (M): Så bra att kulturministern förstod att hon skulle bli apostroferad. Jag ska följa upp den fråga som min kollega ställde men som hon inte fick svar på och som gäller produktionsincitament för filmproduktion. I den proposition som regeringen har lagt på bord, och som vi snart kommer att behandla i kammaren, borde det finnas förslag om produktionsincitament. På samma sätt som vi nu inför tonnageskatt för att ha kvar några svenskflaggade fartyg behöver produktionsincitament. Det är enbart och som inte har produktionsincitament för inhemsk filmproduktion. Varför vill regeringen inte utreda möjligheterna att införa produktionsincitament för svensk film? 114 Kultur- och demokratiminister (MP): Svensk film behöver väldigt mycket bättre förutsättningar än vad svensk film har haft. Det finns nog knappast någon i den svenska filmbranschen – det är många olika aktörer – som inte kan bekräfta det. Det som svensk film behöver är framför allt bättre förutsättningar, och det ger regeringen nu svensk film. lägger vi fram förslag till en ny filmpolitik. Det är förslag på mängder med åtgärder som framför allt fokuserar på två stora saker. Vi ska säkra finansieringen, och vi delar makten – fler kommer att ha inflytande. Det kommer att ge en massa för produktionen också. Det kommer att stimulera svensk films förutsättningar. Detta betyder inte att vi för evig framtid inte är öppna för att diskutera andra sätt och förslag. Men har vi tagit ett stort grepp, och skapar vi bättre förutsättningar för svensk film. Låt det först falla ut. Låt oss se vad det faktiskt ger. Jag tror nämligen att det kommer att ge väldigt mycket för den svenska filmen. Vi kommer att få mer svensk film med högre kvalitet. 115 (M): Men om det inte finns några produktionsbolag i eller några internationella bolag som vill komma till för att det är ekonomiskt ofördelaktigt är det precis som med sjöfarten som höll på att förlora alla sina fartyg, svenskflaggade fartyg, för att konkurrensförutsättningarna var helt olika. Då undrar jag återigen: Tänker regeringen utreda produktionsincitament för filmproduktion i ? 116 Kultur- och demokratiminister (MP): Den stora omläggning som vi nu gör för svensk film är ett enormt produktionsincitament. Vi fördubblar nästan insatserna för svensk film, och förutsättningarna förändras totalt. Det som kommer att ske är fantastiskt. Snacka om produktionsincitament! 117 (SD): Min fråga går till statsrådet och gäller . Folk som sitter på åhörarläktaren eller som sitter vid tv‑apparaterna kanske inte vet vad jag talar om just , men det handlar om att vi tillsatte en parlamentarisk grupp där alla partier finns representerade för att komma fram till vad vi kan göra för att minska antalet avhopp från gymnasiet. Vi skulle tänka mycket fritt. Jag som är gammal lärare kom direkt med två konkreta förslag. Ett av dessa förslag tänker jag ta upp i min första fråga. Detta förslag innebär helt enkelt att man ska återgå till den två åriga gymnasieutbildningen från den treåriga gymnasieutbildningen. Om man frågar dessa elever – av dem är praktisk/estetiska – säger de att de inte vill läsa längre än nödvändigt. De vill komma ut i arbetslivet. Detta är en av de främsta orsakerna enligt eleverna själva. Ni vet ju att det finns olika utredningar som visar olika saker i fråga om detta. Jag skulle vilja veta vilka tankegångar som statsrådet har om detta. Det saknas nämligen inte möjligheter att läsa vidare. Både folkhögskolor och komvux kan lätt fånga upp dessa personer senare i livet. 118 Statsrådet (S): Ett enkelt sätt att få alla att klara av gymnasieskolan och klara av sin skolgång vore att sänka kraven. Om vi sänker kraven till en ganska låg nivå tror jag inte att vi hade problem i den svenska skolan. Men vi vill ha kvalificerade studenter. Vi vill ha en arbetsmarknad som bygger vidare på som kunskapsnation. Det fordrar att vi har höga krav i skolan men också att vi hjälper våra elever att klara av de krav som ställs, så att vi verkligen vet att vi i kommer att ha de allra bästa studenterna med de allra bästa förutsättningarna för att klara av sina studier. För mig är det detta som symboliserar den jämlika skolan i sin allra vackraste tanke. Det är utifrån dessa parametrar som jag vill öka genomströmningen i den svenska gymnasieskolan. 119 (SD): Tyvärr har vi inte de allra bästa eleverna. Som det ser ut just nu har vi de allra bästa avhoppen. Det är det som är det stora problemet. Ett annat stort problem är att vi har övergått från ämnesbetyg till kursbetyg. Jag skulle vilja veta vilka tankar statsrådet har om detta. Eleverna väljer nämligen inte de kurser som behövs för att de ska klara av sina högskolestudier eller för att de kanske ska vara kompatibla med arbetslivet utan de väljer de kurser som det är lättast att få högst betyg i. Det innebär att man på högskolan och ute i arbetslivet i princip måste börja med ett basår för dessa elever. Min fråga till statsrådet är: Finns det några tankar om detta? 120 Statsrådet (S): Jag delar uppfattningen om att vi bör röra oss från kursbetyg till ämnesbetyg. Jag tror att det skulle kunna ge eleverna möjlighet att fördjupa sina kunskaper, så att de bedöms för helheten och att det speglas i slutbetyget. Jag tror också att det skulle kunna öka motivationen hos många elever, så att de vet vad de ska fokusera på – får jag ett bra betyg kommer jag att komma in på min drömutbildning . har fått i uppgift att titta på detta, och jag hoppas att ni som sitter i den ska kunna leverera ett bra slutbetänkande . 121 (S): Min fråga går till statsrådet . Aldrig förr har källkritik och informationskunnighet varit så viktiga som . Vi påverkas av filterbubblor, och vi ser hur myter, hat och hot florerar i sociala medier. ägnade jag åt att granska och titta igenom de mest hatiska sidorna på Facebook. Jag kommer att referera en del av det som jag har läst på Facebook, och jag ber om ursäkt i förväg för det som jag nu kommer att säga i talarstolen. Jag kunde läsa bland annat följande: Vilket litet kräk. Hon är en jävla hora. Ska vi använda bilden av henne som måltavla? bottnar kommentarer likt dessa i rädsla och okunskap men inskränker yttrandefriheten på ett sätt som hotar vårt demokratiska samtal. Min fråga är: Vad avser regeringen att göra för att råda bot på denna utveckling? 122 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Detta är en mycket allvarlig utveckling. Regeringen avser att göra mycket, och vi gör redan mycket. Vi har initierat mycket under det som vi har suttit i regeringsställning. En central myndighet i detta arbete och där vi kanaliserar våra insatser för att försöka stoppa den utveckling som har pågått är . Denna myndighet har i uppdrag att utrusta barn och unga med medie- och informationskunnighet – . Detta verktyg används när man tar fram utbildningsmaterial riktat till skolan och lärare men också till allmänheten för att vi ska lära våra unga att hantera information och söka källor och vara kritiskt granskande till den information som sköljer över ungdomar. är också kärnan – hjärtat – i en stor europeisk kampanj som heter No Hate Speech Movement, där man också arbetar fram material och sprider information i kanaler som når unga. 123 (S): Jag tackar så mycket för svaret. Vi ser också att biblioteken och bibliotekarierna spelar en central roll i detta. Biblioteken och bibliotekariernas kompetens är viktiga för att möta dessa utmaningar. Biblioteken själva är villiga att ta ytterligare steg i den här frågan och bidra med medie- och informationskunnighet. Hur kan regeringen stötta biblioteken i detta arbete och bättre nyttja bibliotekens potential? 124 Kultur- och demokratiminister (MP): Biblioteken är en fantastisk kulturell infrastruktur i vårt land. har utbildat fler än 400 MIK-centraler med utbildad personal som finns runt om på våra bibliotek. Regeringen tänker fortsätta att investera i biblioteken. Vi kommer att stärka dem utifrån det uppdrag som biblioteken redan har. Detta är ett fantastiskt samarbete och en möjlighet att mota hatet i dörren. 125 (L): Min fråga går till statsrådet . Antalet tolkar är alldeles för litet. Ett särskilt stort problem är bristen på kontakttolkar som används när nyanlända ska etablera kontakter med svenska myndigheter och organisationer. Detta blev väldigt tydligt när jag besökte , några boenden, Arbetsförmedlingen och . Regeringen har avsatt till ökad utbildning för kontakttolkar. Det verkar dock som att dessa pengar har träffat snett och att inte särskilt många kontakttolkar kommer ut i arbete. Hur säkerställer ministern att fler kontakttolkar verkligen utbildas? 126 Statsrådet (S): Det är väldigt viktigt att vi utbildar fler kontakttolkar, framför allt för säkerheten i myndighetsutövandet och givetvis för den enskilda individen. Regeringen har därför jobbat med fler platser vid denna utbildning. Vi har också jobbat med att korta ned den så att fler ska kunna ta sig igenom den och så fort som möjligt få de kunskaper de behöver. Det finns dock problem, framför allt i fråga om genomströmningen. Vi tittar nu på hur vi kan få fler att stanna kvar och fullfölja sin utbildning så att vi har tillräckligt många kontakttolkar som kan hjälpa de enskilda i deras kontakter med myndigheter. 127 (L): Ett ganska stort antal nya kurser och platser har skapats runt om i landet, särskilt på folkhögskolor. Studieförbunden verkar vara de som har svårast att få till detta på ett bra sätt. Som många av frågeställarna har varit inne på verkar det vara regelförenklingar och kortare tider som krävs. Min fråga kvarstår: Hur jobbar man aktivt med att säkerställa detta? 128 Statsrådet (S): Det handlar om fler platser och kortare utbildningar. Vi tittar också på hur själva utbildningen kan bli bättre så att genomströmningen ska fungera bättre än . Ett enkelt knep kan exempelvis vara att ha fler provtillfällen än de man har . Det är en sak vi tittar på, men vi försöker att ta ett helhetsgrepp på detta. Vi vill ha ordentliga utbildningar som ger rättssäkerhet, så att både individen och myndigheten tycker att det fungerar tillfredsställande. 129 SERKAN KÖSE (S): kan komma att ta plats bredvid en nyvald generalsekreterare och hålla i ordförandeklubban i . Det förutsätter att vi lyckas få tillräckligt stöd i en omröstning i generalförsamlingen , där vi ställs mot två formidabla konkurrenter i form av våra EU-partner och om de två platserna i vår geografiska grupp för perioden –2018. En fråga som ställs är varför vi inte kunnat enas om en rotationsordning inom den geografiska grupp som tillhör. En konsekvens av att vi inte lyckats med detta är att vi nu konkurrerar med två EU-länder. Instämmer utrikesministern i den kritik som går ut på att det var ett misstag att kandidera aktivt utan EU-samordning? 130 Utrikesminister (S): Jag tackar för frågan. föreslog att man skulle komma överens om en rotationsordning i EU-kretsen, men fick inte stöd för detta. Det är framför allt stora länder som vill kunna göra anspråk på de här platserna, och de anser sig också ha störst chanser att få plats i . EU är vår främsta utrikespolitiska plattform. Det är den vi verkar utifrån. Men det är självklart otroligt viktigt att vi också är aktiva i FN. Därför kandiderade vi. Vi var de första som anmälde kandidatur. Då var det en så kallad clean slate. Sedan kom de två andra länderna in. De har båda suttit i säkerhetsrådet både senare och vid fler tillfällen än vad har gjort. Vi hoppas på det bästa . 131 SERKAN KÖSE (S): Jag tackar utrikesministern för svaret. Kopplat till detta finns också en kritik mot regeringen om att kandidaturen sker till priset av ett mindre svenskt engagemang i EU, inte minst vad gäller engagemang i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Hur ställer sig utrikesministern till påståenden om att utrikesministern och regeringen prioriterar FN på bekostnad av EU-engagemanget? Anser utrikesministern att det finns belägg för detta? Om inte, vad talar för motsatsen? 132 Utrikesminister (S): Som jag sa tidigare är EU vår viktigaste utrikespolitiska arena, och så kommer det att förbli. Vi är djupt involverade i att sätta EU:s dagordning för den gemensamma utrikespolitiken. Det här är också något som mäts. hamnade på andra plats efter i tankesmedjan årliga rankning över medlemsstaternas inflytande över EU:s utrikespolitik. För bara någon vecka sedan gjorde tidningen en rankning av regeringschefer och ambassadörer. Även där hamnade vi i toppskiktet. Äldres delaktighet i kulturlivet 133 (M): Min fråga går till kulturminister . Alliansregeringen fastslog i sin proposition Tid för kultur kulturens stora betydelse för en bättre välfärd. Sjukvården och äldreomsorgen ingick. Forskning pekar på att människor som deltar i kulturlivet har en bättre hälsa och lever . fick i uppdrag av regeringen att fördela ca till ett femtiotal fleråriga projekt för att främja äldre människors delaktighet i kulturlivet. Människans behov av upplevelser, kultur och bildning avtar ju inte – tvärtom stiger det. De positiva resultaten lät inte vänta på sig. Därför är det förvånande att den nuvarande regeringen har tagit bort den här viktiga satsningen, Kultur för äldre. Min fråga blir: Varför prioriterar inte regeringen en så viktig satsning som Kultur för äldre? 134 Kultur- och demokratiminister (MP): Kulturens påverkan på oss människor är väldigt stor, som säger. Tid för kultur och en av de delrapporter som jag har tagit del av från visar på just detta, inte minst på hälsoområdet. Vi gör hårda prioriteringar när vi nu investerar och satsar på kultur. Men de kunskaper som kommit som ett resultat av det arbete som gjordes finns självklart kvar. Inför mina fortsatta förhandlingar i regeringen och med finansministern hoppas jag att vi kan få återkomma och plocka upp fler av de saker som vi ännu inte hunnit prioritera. Men vi har prioriterat väldigt mycket. Vi gör mer satsningar på kultur än vad man gjorde under borgarnas vid makten. 135 (M): Jag tackar kulturministern för svaret. Det är viktigt med kontinuitet, inte minst när projekten och reformerna är mycket framgångsrika, vilket faktiskt Kultur för äldre var. Nya projekt gör också att man tappar tid och fart. Vi tycker att det är märkligt att regeringen inte har valt att prioritera en så framgångsrik reform. Det finns en oerhört stor frustration över regeringens agerande bland de äldre och bland personalen. Denna frustration förmedlas nu från dem via mig vid denna frågestund. 136 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Jag har fört flera samtal om detta med olika aktörer. Som alltid när man sitter i regeringsställning är det fråga om hårda prioriteringar. Men kulturens påverkan på oss människor och effekterna på hälsan är ett faktum, så jag hoppas självfallet att vi kan återkomma med kraft. Jag vill också säga att många andra aktörer bär arbetet vidare – det har inte stannat av – till exempel de olika regionerna, biblioteken och så vidare, som vi också stärker. Det finns alltså en fortsättning i det goda arbetet.