prot · H309116 · 2016-06-09 00:00:00 — Det är viktigt att får hantera den här typen av frågor. Men oavsett vad man kallar det eller vem som ska ta ansvar för den juridiska processen har vi en skyldighet att agera för att skydda alla civila. Det är det viktigaste just nu i och . Digitaliseringen av den offentliga förvaltningen 95 (S): Min fråga riktar sig till statsrådet . Som civilminister har statsrådet ansvar för e-förvaltningen i landet. Då är inte minst digitaliseringen av hela den offentliga sektorn ett viktigt arbete. Det finns bra saker med digitaliseringen, till exempel att pappershanteringen för medborgare och myndigheter kan minska. Det har miljövinster. Men bygger det på att det ska finnas utbyggt bredband i landet, så det finns många frågor här. Jag vill börja med att helt enkelt fråga: Vad ser statsrådet för möjligheter och eventuella svårigheter i arbetet med digitaliseringen av den offentliga förvaltningen? 96 Statsrådet (S): Tack, , för en mycket viktig fråga! Jag ser fantastiska möjligheter med digitaliseringen av offentlig sektor. har riktigt goda förutsättningar. Utmaningen är att vi har en decentraliserad välfärdsmodell och förvaltningsmodell, vilket innebär att en stor del av verksamheterna sköts av kommunerna, och så har vi statliga myndigheter som är fristående. Ska det bli en digitalisering av den offentliga sektorn krävs det styrning från regeringens sida. Vi har satt igång detta arbete. kommer det att intensifieras. Vi har en väldigt konstruktiv dialog med kommuner och landsting. Det finns en plan för digitalisering av den statliga sektorn. Jag är övertygad om att vi kommer att ta viktiga steg som underlättar myndighetskontakter för företag och medborgare och också effektiviserar den offentliga sektorn. Vi lägger ned tiotals miljarder på it i den offentliga sektorn. Samordnar vi detta kommer vi också att kunna spara på kostnaderna. Då frigör vi resurser till kärnverksamheterna. 97 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det finns onekligen stora vinster men eventuellt också ett eller annat hinder. Jag funderar då på vilken insats som kan vara prioriterad att gå vidare med. Finns det något särskilt som är viktigt för att just intensifiera arbetet? Hur ska man gå vidare med frågan? Har statsrådet något som han kan dela med sig av? 98 Statsrådet (S): Jag kan ta några exempel. Vi kan samordna it-tjänsterna i staten. Just nu sköts de separat på myndigheterna. Det är verkligen slöseri med resurser. Vi kan intensifiera arbetet med att samordna e-arkiveringen av de dokument som ska arkiveras i staten. Då kan vi både effektivisera och digitalisera och också omlokalisera verksamheter från till andra delar av landet, vilket är en av de viktiga prioriteringarna för regeringens förvaltningspolitik. Det går alltså att förena digitalisering med omlokalisering av myndigheter. Åtgärder för att hjälpa civila i 99 (S): Min fråga går till fru minister . Al-Jazira rapporterade att minst 53 personer dödats i regimens flygbombningar i . rapporteras att rebellerna attackerat regimkontrollerade områden i med flera civila dödsoffer. Uppskattningsvis är ca 300 000 civila fast i rebellkontrollerade områden i . Det råder brist på mat och vatten, och man är under det ständiga hotet från flygbombningar och markattacker. Dessa människor sitter fast medan regeringen har ambitionen att ta över staden, och Daish vill införa ett kalifat. Vad anser utrikesministern att omvärlden kan göra för att hjälpa dessa människor? Vad finns det för verktyg för att nå en vapenvila, så att mat och förnödenheter kan nå ? 100 Utrikesminister (S): Det är att fortsätta den diskussion som vi redan har påbörjat här. Det finns överst på vår dagordning, både för regeringen i sin utrikespolitik och i EU- och FN-sammanhang. Vi känner stor förtvivlan inför den situation som vi ser just , med förhandlingar som inte kommer någon vart och med en försämrad situation på marken. Parterna lever inte upp till sina åtaganden att tillåta humanitärt tillträde och att hjälpa människor med mat och förnödenheter. har bidragit med mer än i humanitärt bistånd till Syrienkrisen. Vi har en Syrienstrategi som är femårig och som vi menar hanterar många av dessa långsiktiga problem. Just nu gäller det att få alla inblandade parter att faktiskt bidra på ett konstruktivt sätt. Förhoppningsvis ska man kunna komma tillbaka till förhandlingsbordet, så att ska kunna fortsätta sitt arbete. Utsikterna är just nu ganska mörka, för att vara helt uppriktig. 101 (S): Tack så mycket för svaret! Det internationella samfundet får inte blunda för de människor som lider eller har mist livet inom de krigshärjade områdena. Enligt har minst 83 civila dödats i attacker, bland dem 30 barn. Jag har en fundering. Jag vet inte hur det går i fredssamtalen – har utrikesministern någon information om hur det går i fredssamtalen i ? 102 Utrikesminister (S): Tyvärr måste jag säga att det inte går bra. Just nu ligger de nere helt och hållet. är en optimist och hoppas att samtalen ska kunna återupptas enligt planerna. Men här handlar det framför allt om ett ansvar som måste tas inte minst av och . Asadregimen måste leva upp till åtagandena och se till att garantera humanitärt tillträde så att man kan hjälpa alla dessa människor som just nu är belägrade och saknar mat, mediciner och vatten. 103 (C): Även min fråga går till utrikesminister . Jag skulle vilja ta upp det östliga partnerskapet. Det är oerhört viktigt, och vi har från svensk sida haft en stark röst när det gäller det östliga partnerskapet. Det finns stora förväntningar på . är diskussionen högaktuell huruvida vi ska ge viseringsfrihet till länder som har uppnått de krav som vi har ställt. Ett av de länder som anser sig ha uppfyllt kraven är . Men de har placerats i samma grupp som och , och därmed känner de sig blockerade. Jag skulle vilja fråga utrikesministern vad hon är beredd att göra för att låsa upp detta och ge möjlighet både för EU att stå upp för sina löften och för att få sin viseringsfrihet. 104 Utrikesminister (S): I går pratade jag på telefon med min georgiske utrikesministerkollega och kunde meddela att ställer sig bakom viseringsfrihet för . Det är den position som vi har intagit, och det är det vi kommer att driva. Vi kommer dessutom att fortsätta att driva på i EU-kretsen, dels för att hålla frågan om det östliga partnerskapet högst upp på vår dagordning, dels för att vara konsekventa. Vi har ställt upp en rad krav på . När de har uppfyllt dem ska de också veta att de kan uppnå viseringsfrihet. Detta kommer vi att driva med full kraft, och den georgiske utrikesministern uttryckte också uppskattning för att spelar den här pådrivande rollen i EU-kretsen när det gäller det östliga partnerskapet. 105 (C): Tack, utrikesministern, för det svaret! Det viktiga är ju att vi också får andra EU-länder att ställa upp på den positionen, för om EU inte levererar när andra har levererat på sina löften riskerar EU att tappa trovärdighet. Därför är det så oerhört viktigt att man inte låter dem som inte har uppfyllt löften blockera dem som har uppfyllt sina löften. är ett sådant land. 106 Utrikesminister (S): Jag tycker att det är så roligt att och jag kan vara helt överens. I den här frågan har vi exakt samma politiska hållning, och kan lita på att vi även fortsättningsvis kommer att vara ett land som driver på i EU-kretsen och insisterar på att när vi en gång har ställt ut löften, när vi har satt upp villkor och länderna lever upp till dem, då ska vi också svara på rätt sätt. Det gäller inte minst viseringsfriheten, inte bara för utan också för de andra länderna. Forskning och innovationer på energiområdet 107 (S): Min fråga går till samordnings- och energiministern . Regeringen har ju tagit tydliga och ambitiösa initiativ för att stärka roll som forsknings- och innovationsland. förbereds en särskild forsknings- och innovationsproposition också inom energiområdet. Det är bra om nya steg nu kan tas för att betona kunskap och kompetens, teknik och tjänsteutveckling för en hållbar energiutveckling. Det stärker svensk konkurrenskraft och leder till jobb, fortsatt utveckling och tillväxt. besökte jag kommuns egen klimat- och energiberedning. Där lyftes just solceller och vindkraft fram som profilerade framtidssatsningar. Oavsett var i landet vi befinner oss har vi ju naturtillgångarna som sol, vind och skog som starka kort. Min fråga till samordningsministern är: Ur forskningssynpunkt, vilka energiområden ser han har störst potential att utvecklas, och hur satsar vi bäst på dessa? 108 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt viktig fråga! bereds just en innovations- och forskningsproposition där naturligtvis energiområdet är ett av de viktigaste. Jag vill på intet sätt föregripa den, men det är klart att i en värld där vi tydligt och konkret ser ett klimathot, en klimatkris, är en av de stora orsakerna just användandet av fossil energi. I ett sådant läge är det klart att det finns väldigt mycket att vinna för ett land som att fortsätta driva på för en hållbar energipolitik som bidrar till att minska denna klimatkris. Därför kommer vi naturligtvis när vi lägger fram den här propositionen att ha fortsatt fokus inte bara på tillförsel av elektricitet utan också på alla de andra delarna – energieffektivisering, värme och kyla, smarta nät med mera – så att inte bara kan lösa utmaningar utan också exportera dessa för jobb och tillväxt i landet. 109 (S): Forsknings- och innovationsarbete är av stor vikt. Jag nämnde här, men oavsett geografisk plats bygger det på ett samarbete mellan samhälle, näringsliv och akademi. Nyindustrialisering och exportstrategi nämns också. Hur ser ministern på att koordinera alla de här enskilda och lokala initiativen med just ett nationellt forsknings- och innovationsarbete? 110 Statsrådet (S): Det är klart att samverkan är en väldigt viktig del av den svenska modellen, att vi försöker jobba tillsammans inte bara lokalt och nationellt utan också med den privata sektorn. Jag tror att vi har väldigt mycket att vinna på det just på det här området. Jag skulle gärna se att blir ett storskaligt testlabb för många av de hållbara lösningar som vi behöver för att ta oss an klimathotet och se till att människor kan leva ett gott liv utan att förstöra miljön och klimatet. Krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling 111 (S): Jag har en fråga till statsrådet angående upphandling och den svenska modellen. Vi tycker att det borde vara självklart att vi ska stödja seriösa företagare som ställer upp på sjysta villkor för de anställda och ökar tryggheten och värnar den svenska modellen. Men så är det inte , och den förra regeringen drog benen efter sig när det gällde att försöka förändra detta. används i stället upphandlingar. Vi upphandlar för 600 miljarder , och vissa upphandlingar sker på helt fel sätt så att människor utnyttjas. Inom städbranschen, taxibranschen och i transportföretag utnyttjas till och med människor under slavliknande förhållanden. Hur tror att det kommer sig att det finns krafter i samhället som vill ha kvar det här systemet att människor ska utnyttjas och att kollektivavtal inte ska gälla? 112 Statsrådet (S): Jag ska erkänna att jag inte kan svara på just den frågan. Det är svårt att spekulera i varför människor vill försvara ett system där svenska bönder har diskriminerats genom att upphandlande myndigheter inte har ställt krav på att svenska djurskyddsregler ska respekteras. Det är väldigt svårt att förstå hur människor kan försvara att företag som ger låga löner till sina anställda ska ha förtur till offentliga kontrakt. Men det jag vet, herr talman, är att det är slut på detta. ska vi försvara den svenska modellen. Vi ska skapa ordning och reda på den offentliga marknaden, och vi kommer snart att lägga fram en proposition som gör det obligatoriskt att ställa krav på villkor enligt svenska kollektivavtal i samband med offentliga upphandlingar. Vi möjliggör även för upphandlande myndigheter att ställa krav på att de bönder som ska leverera till den offentliga sektorn också ska respektera miniminivåerna i svensk lagstiftning när det gäller djurskydd. Vi ska sluta diskriminera de seriösa företagen som verkar i vårt land. 113 (S): Det är utmärkt! Vi kommer snart att behandla ett motionsbetänkande från finansutskottet, och vi förväntar oss att propositionen kommer och att vi kan börja behandla den här stora förändringen så att vi äntligen kommer till skott. Vi tycker ju att det har tagit med den gamla regeringen, som inte ville ta i dessa frågor på samma sätt. Det verkar finnas krafter i samhället som vill bevara det gamla, som vill att människor ska utnyttjas och som inte vill att man ska följa kollektivavtal. Vad gör för att förändra det? 114 Statsrådet (S): Vi har alla möjligheter i världen att förändra det. Vi kommer att lägga fram förslag. Och kommer det att vara riksdag som avgör. Ska det ställas krav på villkor enligt svenska kollektivavtal, eller ska vi fortsätta gynna företag som ger dåliga villkor till sina anställda? Ska vi sluta diskriminera svenska bönder, eller ska vi fortsätta gynna utländska bönder? Det är frågor som kommer att avgöras här, i denna kammare, av riksdag. De lagförslagen kommer att påverka verkligheten . Det gäller alltså att rösta rätt. Utveckling av det nordiska samarbetet 115 (S): Jag vill ställa min fråga till . I internationella samarbeten har vi i mycket att vinna på att samordna oss. Då får vi en starkare röst. Men även i relationerna mellan de nordiska länderna har vi mycket att vinna på samarbete. Ett exempel handlar om att riva gränshinder i gränsregionerna, för att underlätta för arbete, studier och familjebildning över gränsen. Vi har många gränspendlare. Det kan handla om våra socialförsäkringar, om att försöka samordna dem så att man vet vilka regler som gäller och för att det ska bli smidigt. Det kan handla om regler för vilka utbildningar som ska vara godkända. Det kan handla om skatteregler och många sådana saker. Vi har mycket att vinna, såväl ekonomiskt som när det gäller nya jobb och smidighet för medborgarna i fråga om att lösa sådana problem. Min sammanfattande fråga är: Hur kan vi stärka och utveckla det nordiska samarbetet? 116 Utrikesminister (S): Det kanske också var en fråga om hur jag ser på min roll som Nordenminister och på att vara ansvarig för nordiska frågor. Jag ser mycket fram emot det. Jag tror att det kan bli allt viktigare, inte minst eftersom vi har en så kallad nordisk samhällsmodell som vi gärna försvarar och för vilken det finns ett stort intresse. Det var ingen tillfällighet att vi bjöds in av president . Han tittar på just . Även från många andra håll i världen tittar man på hur vi samarbetar, hur vi löser praktiska problem och så vidare. har just nämnt några områden där vi måste fortsätta samarbeta. Och när EU upplevs vara i en slags existentiell kris kommer det nordiska samarbetet att stärkas. Jag kommer att gå in med full kraft i det arbetet och ser mycket fram emot att jobba med mina nordiska kollegor. har, med det arbete som hon har gjort, lagt grunden för det. 117 (S): Vi har en gemensam grund att bygga på i . Vi har stor samhörighet. Man kan tala om den nordiska modellen på samma sätt som vi brukar tala om den svenska modellen här hemma. Det arbetet kan vi driva även i EU. Det handlar om att satsa mycket på välfärd och forskning, vilket har lett till jämställdhet och många jobb, alltså en positiv utveckling. Det handlar om alltifrån stora internationella samarbeten till vardagsnära frågor i gränsregionerna. Det är ett jätteviktigt politikområde. Jag önskar ministern lycka till. 118 Utrikesminister (S): Det tackar jag för. Jag träffade generalsekreteraren i , , för att diskutera hur vi kan lägga upp arbetet och hur prioriteringarna ska se ut. Vi diskuterade också att det på , och dess olika konstellationer, ska ges utrymme för dagsaktuella frågor, så att vi kan ta oss an till exempel flyktingfrågan på ett bra sätt och dela erfarenheter och best practices. Inrättande av viseringsavdelning på i 119 (S): Jag vill ställa min fråga till utrikesministern. Alla minns säkert 2012, då relationerna mellan och nådde sitt lågvattenmärke. Efter en incident blev ambassadör hemskickad från . har mycket hänt i vår relation. Jag har varit en flitig besökare i . I landet tas små steg framåt. De politiska fångarna har släppts, och vi ser att små steg tas åt rätt håll. Vi har dock ett problem. Det gäller viseringsfrågor. Den svenska ambassaden, som är jättefin, har en hel våning i bottenplan som är inredd som en viseringsavdelning. Jag vill fråga utrikesministern ifall kan tänkas att ta kliv framåt för att öppna en viseringsavdelning på ambassaden i , för att ge inte minst unga människor möjlighet att få tillträde till EU. 120 Utrikesminister (S): Jag vill tacka för frågan. Det är en riktig historisk beskrivning. Jag vet att det finns ett starkt engagemang också bland andra riksdagsledamöter för frågan om och den politiska utvecklingen och hur vi ska förhålla oss till , både från EU:s sida och bilateralt. Tack så mycket för det jobb som jag vet att du och andra gör, ! Ni arbetar för att driva på i fråga om mänskliga rättigheter och för en utveckling i en mer demokratisk riktning. Det är viktigt och uppskattat. Självklart måste vi titta också på de här frågorna på lång sikt, precis som vi gör med länderna i det östliga partnerskapet. Utan att ställa ut några löften vill jag säga att det här är en av de frågor som vi är beredda att ta oss an framöver. Det förutsätter att vill röra sig i rätt riktning, mot mer av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och för rättsstaten. 121 (S): Det som utrikesministern precis sa uppskattas. Jag för dialog med företrädare för regimen – jag träffade utrikesministern – men också med företrädarna för oppositionen. När det gäller önskemål om möjlighet till visering genom är det en samstämmig sång som sjungs från alla håll och kanter. måste unga människor i ta sig till för att kunna söka visum. Med de mycket goda förutsättningar vi har på den svenska ambassaden skulle det vara väldigt tacknämligt. 122 Utrikesminister (S): Jag kan som sagt bara säga att det är en fråga som vi är villiga att titta på. Det gäller också hur det skulle kunna göras tidsmässigt och praktiskt. Återigen, tack för de viktiga insatser som och andra i gör för att uppmärksamma frågan om ! Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag vill tacka statsråden och deltagande ledamöter för deras medverkan. § 14 (forts. från § 12) (forts. UU13) 124 (M): Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Betänkandet utgörs i stort av en redogörelse för förra årets verksamhet i . Där har den svenska delegationen uträttat mycket gott , vilket framgår av texten i betänkandet. Jag vill passa på att rikta ett tack till mina partikollegor och föregångare på posten som vice ordförande i delegationen under föregående år, följd av . Redogörelsen täcker in den period då de varit verksamma. Tack också till delegationens utmärkta och kompetenta tjänstemän här i . konstaterar att grundar sitt arbete på tre kärnområden: främjande av mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och det demokratiska samhällsstyret. Dessa får sägas vara de centrala områdena, alltsedan grundades efter . var en av de ursprungliga medgrundarna och signatärmakterna av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. har organisationen gått till att omfatta 47 medlemsstater och samlar de flesta , forna sovjetstater, Balkanstater och ett antal mikrostater. är , med sina institutioner, sin parlamentariska församling och sitt ministerråd och med Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, inrättat som en garant för medborgerliga fri- och rättigheter på vår kontinent. Det gäller de länder som undertecknat konventionen och de som önskar kandidatstatus till Europeiska unionen eller samarbete med organisationen. Det var historien så långt. Problemet är bara att om historien visat på betydelse för att skapa en plattform för demokrati, för skyddet av individernas rättigheter och för befrämjandet av rättsstatens principer, är framtiden för upprätthållandet av dessa värderingar och för organisationens integritet betydligt mer oviss . Det finns två skäl för detta som det finns anledning att uppehålla sig vid. Det ena hänger samman med att har en medlemskader som innehåller stater som befinner sig i olika stadier av demokratisk utveckling. Tyvärr ser vi i flera fall tecken på att arbetet med att upprätthålla kärnvärden stagnerat eller i vissa fall rent av börjat retirera. Stater som och utgör sådana exempel, där statliga ingrepp i mediernas verksamhet, trakasserier mot den politiska oppositionen eller mot frivilligorganisationer tydligt visar på en bristande respekt för kärnvärden. , den svenska och den måste självfallet arbeta för motverka denna utveckling, både inom och utom institutioner. olagliga annektering av och utvecklingen i östra har också lett till besluten att och temporärt dra in rösträtt. I är också utvecklingen på väg i en starkt negativ riktning som vid det här laget är globalt känd. På många punkter, i fråga om de kurdiska minoriteternas rättigheter, i fr zåga om journalisters möjligheter att fritt få arbeta – det sistnämnda ställde jag själv en skriftlig fråga om till dåvarande premiärminister under den andra sessionsveckan rörande stängningen av tidningen och efterlevnaden av artikel 10 i till skydd för yttrandefriheten – och i fråga om medborgarnas rättigheter att organisera sig politiskt eller i frivilligorganisationer och att få åtnjuta skydd för detta, ser vi en dramatisk inskränkning äga rum. På samtliga dessa punkter har president aktivt motverkat och motsatt sig upprätthållandet av de grundläggande principer som finns i stadga. starkt normerande funktion gör också att det finns starka skäl att anta att visade ointresse för att genomföra EU-acquis på norra delen av i förlängningen riskerar att omöjliggöra en återförening av ön om inte ändrar sin politik på det här området. Sammantaget är det med stor oro som vi följer hur de mänskliga rättigheterna gradvis urholkas i den turkiska staten. Den andra anledningen till olust rör utvecklingen i de stater som är medlemmar i unionen och därmed också signatärmakter till . Även här ser vi emellertid negativa tendenser – inte minst ifrågasättande av verksamhet, något som också formar en bakgrund till den pågående debatten om brexit och den stundande brittiska folkomröstningen om EU‑medlemskapet. Till detta kommer den alltmer oroväckande utvecklingen i . Valresultatet i denna stat ledde till att partiet Lag och rättvisa nu har egen majoritet i parlamentets båda kamrar. Parlamentet har därefter fattat beslut om en ny lag rörande landets författningsdomstol som innebär förändringar av beslutsgången i domstolen. inom slår fast att sådana förändringar underminerar tre grundläggande principer för länderna i : demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. Det kan leda till en allvarlig nedgång i domstolens aktivitet och göra den ineffektiv som väktare av konstitutionen, heter det i . Vi har från svensk sida all anledning att bevaka utvecklingen i , som är ett viktigt och betydelsefullt land, en traditionell partner för och ett ledande land i vår union. som redogörelsen vi debatterar här i kammaren omfattar har också ett partnerskap mellan och ingåtts, vilket godkändes och antogs vid januarisessionen . Det förtjänar att påpekas att detta förpliktar. är ett land som har påtagliga problem avseende mänskliga rättigheter. såg vi hur den jordanska regeringen inskränkte yttrandefriheten då man förbjöd visningar av den senare Oscarsbelönade filmen med i en av huvudrollerna. Motiveringen var att filmen främjade homosexualitet och könsbyte. En bannlysning av filmer som går helt emot andan i det partnerskap som det jordanska parlamentet har ingått, och det finns ett starkt behov av att påminna vår partner om detta.