prot · H309116 · 2016-06-09 00:00:00 — Sedan vill jag fråga om en annan terror, nämligen den från Hizbullah. har Hizbullah ägnat sig åt att flytta vapen från glesbefolkade områden till tätbefolkade områden. I små byar och små städer, vid skolor och sjukhus och på andra ställen där det finns civila, har man sina vapendepåer och raketramper. Syftet är naturligtvis mycket cyniskt. Om det blir en ny konflikt med , och skjuter tillbaka mot de här raketerna, är risken väldigt stor att man träffar civila, skolor, sjukhus och så vidare. Känner du till detta som har skett, utrikesministern? Har du agerat, eller tänker du agera, för att uppmärksamma detta internationellt och fördöma detta internationellt? 60 Utrikesminister (S): Det är viktigt att vi tar avstånd från alla terrorhandlingar och terroristdåd. Själva grundtanken är att de ska riktas mot oskyldiga civila, gärna på platser där man vistas i vardagen, och ställa till med största möjliga skada. Det är viktigt att vi som enskilt land och som ministrar reagerar och också att världen gör det. Det är viktigt att vi agerar via såväl EU och FN som alla andra organ där vi är aktiva, och det kommer vi att fortsätta att göra för att uppmärksamma också dessa terrorhandlingar. 61 (L): I fallet Hizbullah är det ännu inte fråga om terrorhandlingar. De har gjort en del, men det är framför allt uppbyggnaden och förflyttningen av vapen in i tätbefolkade områden som jag frågar om. Hizbullah har en väldigt stark militär. Man har över 100 000 raketer och missiler med både bra pricksäkerhet och stor förstörelsestyrka. Tänker du agera mot detta internationellt? Tänker du lyfta fram internationellt vad Hizbullah gör nu? 62 Utrikesminister (S): Tack vare våra utlandsmyndigheter skaffar vi oss en god kontroll och en insyn i vad som sker runt om i världen. De rapporterar hem till oss på UD, och så vidtar vi nödvändiga åtgärder. Det kan vara fråga om att verka på många olika sätt för att se till att vi håller ögonen på en viss utveckling. Vi agerar också via våra diplomatiska och politiska kanaler, och det kommer vi att fortsätta att göra. 63 (C): Jag ställer min fråga till statsrådet . Som vi hörde i ett tidigare svar här heter det inte att man är för ett förbud mot vinster i välfärden. heter det rätt resursanvändning. Det är nya ord men samma effekt, och det är det värsta. Det här handlar om att se vad man skapar för förutsättningar för de företag som finns inom vård, skola och omsorg och som levererar kvalitet. Om de inte gör det väljer inte personer att gå tillbaka till dem. Samma sak skulle ske om man hade samma regler eller begränsningar beträffande bygg och anläggning eller läkemedel. Väldigt många skulle försvinna därifrån ifall man inte hade möjlighet att driva företag fullt ut. Det som är lite skrämmande är att man försöker fila av argumenten men lik förbannat är kvar i samma sak. Vill statsrådet att många företag som levererar bra kvalitet ska sluta inom den här verksamheten? 64 Statsrådet (S): Vi har en skyldighet gentemot medborgarna att ha en lagstiftning som säkerställer att resurserna används till det som de är avsedda för i välfärden. Det är våra skattepengar vi talar om. Men den lagstiftningen finns inte. När ville höja anslagen till skolorna i syfte att höja lärarlönerna kunde en fristående skola säga: Nej, vi vill inte använda det här till att höja lärarlönerna, vi vill använda det till att etablera oss någon annanstans. Och så kunde man flytta pengarna, kommunens pengar, skattebetalarnas pengar, som skulle gå till utbildning, och i värsta fall använda dem till vinstutdelning, till något helt annat än syftet. Så kan vi inte ha det. Vi måste ha ordning och reda i välfärden. Det kräver skattebetalarna av oss. Det kommunala självstyret kräver också att kommunerna har inflytande. Centerrörelsen har alltid stått upp för det kommunala självstyret och en decentraliserad välfärd. Då måste också kommunerna ha rätt verktyg, så att de kan samverka med privata utförare utifrån rätt förutsättningar. Alla modeller har sina brister. Vi har genomfört rätt stora förändringar på det här området, och det är klart att det finns brister i lagstiftningen. Då måste vi åtgärda dem. Vi måste släppa ideologiska skygglappar och tänka på den skyldighet vi har gentemot medborgarna. 65 (C): Det var en bra avslutning, och jag måste skicka tillbaka den. Som jag ser det har det inom arbetarrörelsen funnits en strävan efter att skapa bra förutsättningar för arbetarklassens barn och alla andra barn beträffande vård och utbildning och att kunna göra en ”resa”. De utmaningar vi står inför inom vården, omsorgen och utbildningsväsendet kräver att det är många fler som är med och tänker nytt och tänker utanför boxen. Om man valt att fokusera på kvaliteten i stället för företagsformen hade man hamnat mer rätt. Det är olyckligt från start. 66 Statsrådet (S): Vi måste fokusera på kvaliteten, och det gör vi också. Vi måste också låta proffsen vara proffs. Vi måste våga visa en större grad av tillit gentemot professionerna i den offentliga sektorn. Därför är det så viktigt att regeringen har satt igång tillitsreformen som utgår från professionernas kunskap och erfarenhet i de olika välfärdsverksamheterna. Men det krävs också regler. Det är förskräckligt att används som ett skräckexempel i norska debatten av den norska högern, av den danska högern och av den brittiska högern. Vi ska ha ordning och reda i svensk skola. Det går att förena med valfrihet och mångfald, och det måste gå att förena med valfrihet och mångfald. Regeringens rapporter om mänskliga rättigheter 67 (M): Min fråga går till utrikesminister . Jag lyfter upp frågan om regeringens årliga rapporter om mänskliga rättigheter i specifika länder. har alltid publicerat årliga rapporter om mänskliga rättigheter i enskilda länder. Det har inte kommit någon rapport från den nuvarande socialdemokratiska rödgröna regeringen . Varför inte det? När kan det komma nya rapporter? Jag ställer frågan därför att det i tider när mänskliga rättigheter ifrågasätts på allt fler håll är viktigt att står upp för dessa. Det är också så att när regeringen inte publicerar rapporter blir liksom intresseorganisationer hänvisade till andra källor. Så kan det inte vara. Det är viktigt att presenterar dokument. 68 Utrikesminister (S): Det är helt riktigt. Vi har därför lagt om hela politiken och vårt sätt att hantera frågan om mänskliga rättigheter. Vi har tillsatt en ambassadör för mänskliga rättigheter. Vi gör en skrivelse som kommer till . Där anvisar vi precis hur vi ska ta oss an det. Vi tänker göra rapporter som inte bara är för en region i taget, något som gjorde dem gamla snabbt. Vi ska göra det för alla regioner runt om i världen, och vi ska göra det så att vi täcker både demokrati och mänskliga rättigheter och rättssamhället. Därför måste vi inrikta hela departementet på detta jobb, och det gör vi just . Vi kommer med skrivelsen till , och vi kommer sedan att påbörja arbetet med rapporter. Vi lägger om arbetet och gör det vidare, bredare och djupare. Vi visar på alla sätt att det är en av våra hörnpelare i utrikespolitiken. 69 (M): Så långt låter allting väl. Men om nu frågan verkligen är en hörnpelare för regeringen, varför har vi inte fått information om hur utvecklingen ska se ut? Varför har det inte presenterats en enda rapport? Det är inte rimligt att det när mänskliga rättigheter verkligen dallrar världen över inte kommer några dokument från . Det är nu som de svenska värderingarna behövs. De har behövts och halva 2014. Det är detta jag efterlyser. När händer det något? 70 Utrikesminister (S): Ända sedan vi tillträdde har vi berättat att vi kommer att lägga om arbetet med MR-frågorna. Så sent som i går var jag här i och deltog i en debatt om just detta. Jag har svarat på interpellationer och frågor, och vi har sagt det i regeringsdeklarationen och utrikesdeklarationen. Jag vet inte hur jag ska behöva säga det. Vi har inte resurser att driva flera olika processer parallellt och . Vi lägger om arbetet. Ni får en skrivelse som redovisar det här. Vi jobbar på för fullt med att rapportera om situationen för mänskliga rättigheter runt om i världen. Toppmöte om globalt ansvar för flyktingkrisen 71 (S): Också min fråga är riktad till utrikesministern. har vi återigen nåtts av fruktansvärda bilder och nyheter om massdöd på . Över 10 000 människor på flykt från krig, elände och armod har drunknat i vatten , och bara är det över 3 000. Situationen är uppenbarligen helt ohållbar. självt kan förstås inte lösa flyktingkrisen, och den är heller inte bara ett europeiskt bekymmer utan ett globalt ansvar. Därför är det glädjande att meddelade att statsminister och blir medarrangör till det flyktingtoppmöte om globalt ansvar för flyktingar som ska hållas i . har inbjudits som medarrangör tillsammans med ett gäng andra länder. Jag undrar vad kan tänkas bidra med för perspektiv. 72 Utrikesminister (S): Det är förstås hedrande att vi har bjudits in. Det beror på att inget enskilt OECD-land någonsin i historien har tagit emot så många flyktingar som har gjort per capita. Det innebär ett jättestort ansvar och framför allt att vi ska visa att vi klarar av det. Det är inte utan hårt arbete och stora utmaningar, men vi kommer att göra det. Flyktingtoppmötet syftar till att man ska kunna öka den internationella responsen på den stora globala flyktingkrisen genom att man delar på ansvaret globalt på ett helt annat sätt än . Man vill ha en humanitär finansiering som är utökad , en fördubbling av antalet vidarebosättningsplatser och andra legala vägar, och en förbättrat integration av flyktingar. Det är huvudsyftet och målen för toppmötet. Det fokuserar på att man ska göra väldigt konkreta utfästelser och åtaganden. Det ska vi gärna bidra med. 73 (S): Tack för svaret. Det är sannerligen så att flyktingkrisen inte är över. Även om det kommer färre asylsökande till och gräns är frågan ändå brännande akut. Jag skulle vilja passa på att fråga statsrådet vad kan göra för att minska risken med den rutt som går över – nu när det är stängt över – och som skördar så många dödsoffer och som är mycket farligare än den turkiska rutten och vad vi gör för att sätta press på andra länder att se till att människor inte dör på det sätt som de gör . 74 Utrikesminister (S): Framför allt verkar vi via EU. Vi verkar på flera spår för att få en politisk lösning i , som är ett land med stor politisk oreda. Det gäller dessutom att stoppa smugglingsnätverken men också att se till att fler EU-länder är med och delar på ansvaret. Det är det allra viktigaste vi kan göra just . Vi måste se till att vi räddar människor och att vi använder Frontex och andra insatser på ett sätt som hjälper civila oskyldiga människor på väg i båtar över . Förtur för nyanlända i friskoleköer 75 (SD): Min fråga går till statsrådet . Jag är en gammal lärare, så jag ska inte grotta ned för djupt i detaljfrågorna eftersom jag vet att det kanske inte är Per specialområde. Jag ska tala om proposition 184 som handlar om att nyanlända får gå före i kön till friskolorna. Man kan på flera ställen i propositionen klart och tydligt läsa: Förslaget syftar till att skapa förutsättningar för ett bättre utnyttjande av skolväsendets samlade resurser. Jag känner att det kanske är en liten lögn som har lyckats smyga sig in. Elever som knuffas ur kön kommer att kosta lika mycket oavsett vilken skola de går på. Skulle det nu vara så att det inte finns någon kö till friskolorna går de nyanlända före. Jag skulle vilja veta hur man tänker kring ett bättre utnyttjande av skolväsendets samlade resurser. 76 Statsrådet (MP): Tack, , för en angelägen fråga. Vi har fått väldigt många människor till vårt land som flytt från krig och förföljelse och som vi har ett ansvar att ge en trygghet i vårt land men också ge bästa möjliga start när de kommer hit. Det gäller inte minst barnen, som i slutänden är en ganska stor resurs för . Ger vi de barn som kommer hit en god skolgång och en bra utbildning är de också en stor resurs för vårt land. Där tror vi att det är viktigt att alla skolor kan göra sin insats. Vi vet att många kommunala skolor har gjort ett fantastiskt, heroiskt arbete med att etablera platser. Men vi tror också friskolorna kan vara en del i det. Många friskolor vill också göra mer, men har lagstiftningen varit ett hinder mot det. Vi tror heller inte att det är en sluten krets och att det bara finns ett visst antal platser. Kommer det fler elever kan man expandera i sin verksamhet, och det kan man göra även i friskolorna. Med det nya regelverket på plats kommer man att kunna ge plats till asylsökande och människor som kommer nya till vårt land som man kan erbjuda plats även till dem som stått i kö . Det är ambitionen. 77 (SD): Ja, Per , statsråd! I den här frågan kanske vi inte tycker riktigt samma sak, men det beror på sakkunskapen som jag har utifrån verkligheten. Men vidare till nästa fråga. Jag trodde aldrig att jag skulle stå och beskylla regeringen för att driva en elitpolitik, men jag måste ifrågasätta hur man har tänkt här. Det är nämligen så att om man har anlänt till ska de här reglerna gälla. Detta gäller även för återvändande svenska diplomaters barn. Det betyder alltså att diplomatbarn som har vistats utomlands och kommer tillbaka till kan välja fritt vilken friskola de vill kliva in i. Hur tänker man här? 78 Statsrådet (MP): Jag tycker att det är viktigt att vi så långt det är möjligt försöker ha en likabehandlingsprincip i svensk lagstiftning och svenska regler. Vi vet ju att det finns en stor utmaning . Det har kommit väldigt många människor till vårt land. Man kan alltid lyfta fram särfall som sticker ut, men den stora utmaningen vi står inför är ju att ge goda möjligheter till alla de barn som har kommit hit och behöver ha en god skolgång. Det är framför allt asylsökande där familjen har tvingats fly från krig och förtryck. Jag ser inget problem med om det skulle vara några barn från andra familjer som följer med. 79 (S): Min fråga är till statsrådet . har en feministisk regering som vill främja jämställdhet på alla områden. Inom energibranschen finns det en hel del kvar att jobba med när det gäller jämställdhet mellan män och kvinnor. till jämställdheten i energibolagens styrelser var det 2015 av energibolagen som nådde kvinnor i styrelsen. Om man tittar på ansökningar och beviljade forskningsanslag ser man att män får mellan av kakan medan kvinnorna får resterande del. Man ser också att kvinnor och män jobbar i olika delar av branschen. Dessutom skiljer sig inställningen till olika energislag mellan kvinnor och män i . Kvinnor är till exempel betydligt mer positiva än män till vind- och solkraft. Min fråga är hur regeringen arbetar för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män just i energibranschen. 80 Statsrådet (S): Tack, , för en angelägen fråga! Det här är i grunden inte bara en rättvisefråga utan också en strategisk fråga för energisektorn. Regeringen har valt att lyfta fram den här frågan i dialog med branschen men också genom att anordna hearingar och seminarier där vi, vilket är glädjande, har haft en stark medverkan från branschen och energibolagen. Grunden är naturligtvis att vi tror att det är bättre att ha en mer jämställd sammansättning, inte minst i energisektorn – av flera skäl. Vi vet att företag som är mer jämställda också är mer vinstgivande. Vi vet att det blir en bättre energibransch. när vi är i ett läge där arbetslösheten i sjunker väldigt snabbt tror jag att det också handlar om att kunna rekrytera de bästa, och i det perspektivet blir jämställdheten en kompetens- och strategifråga för energibranschen. Jag hoppas kunna fortsätta driva de här frågorna tillsammans med energibranschen. 81 (S): Jag väljer att följa upp det jag var inne på – att man i SOM-undersökningarna kan se att inställningen hos kvinnor och män när det gäller olika energislag skiljer sig åt. Män är generellt mer positiva till kärnkraft medan kvinnor är mer positiva till vind- och solkraft. Tror statsrådet att energidebatten skulle se annorlunda ut om vi hade större jämställdhet på det här området? 82 Statsrådet (S): Det är förstås svårt att spekulera i. Men vi vet ju att energibranschen genomgår en ganska stor strukturell förändring, inte bara i utan över hela världen, och jag tror att möjligheterna att hantera strukturella förändringar blir bättre om man har mer blandade grupper när det gäller såväl jämställdhet som mångfald. Det är mot den bakgrunden som regeringen har valt att lyfta fram den här diskussionen. Jag är glad att det finns ett engagemang i energisektorn. Man ser den här bristen och är beredd att åtgärda den. bistånd till den palestinska myndigheten 83 (M): Min frågeställning är riktad till utrikesminister . Jag vill börja med att instämma i det sa och berömma utrikesministern för hennes fördömande av det terrordåd som i går ägde rum i . Men följdfrågan på det måste rimligen vara när regeringen tänker agera med kraft mot den palestinska myndigheten. Det vi nu ser spelas upp i är ju bara ett utflöde av det som den palestinska myndigheten ger uttryck för. Man urskuldar det som sker. Man döper grundskolor efter självmordsbombare. Man visar tv-program riktade till barn där man uppmuntrar våldsanvändning. När är regeringen beredd att på allvar markera mot den palestinska myndigheten genom att se över den 1 ½ miljard i bistånd som den villkorslöst ger till den palestinska myndigheten? 84 Utrikesminister (S): Om jag förstått saken rätt har Hamas tagit på sig dådet i , och Hamas är en terrorlistad organisation som vi inte har några kontakter med över huvud taget. Vi tar avstånd från alla terrorhandlingar av det här slaget, allt våld och allt som uppmuntrar till våldsdåd. Det är inte vägen framåt. Vi tror på en tvåstatslösning. Det var också ett av skälen till att vi erkände . Vi uppmuntrar båda parter att återgå till fredsförhandlingar. Det tror vi är vägen framåt när det gäller situationen i . I övrigt måste vi fortsätta att mycket starkt ta avstånd från terroristdåd. 85 (M): Det är som sagt mycket bra att utrikesministern har fördömt detta enskilda agerande. Men faktum kvarstår: Den palestinska myndigheten bär ett ansvar för att ha uppmuntrat de terrordåd som har skett . När är beredd att fundera över det bistånd som ger till en ledare som är odemokratiskt vald och som har suttit utomrättsligt längre än ? 86 Utrikesminister (S): Återigen: Det är Hamas som har tagit på sig det här dådet. Den palestinska myndigheten har ingenting med det att göra. Vårt bistånd och vår hjälp till den palestinska myndigheten – det är en mycket viktig dialog vi för – går via Pegasus, som är ett EU-system. Det är också så medlen utbetalas. Resten är en politisk dialog med och den palestinska myndigheten om behovet av att reformera och fortsätta arbetet så att vi förhoppningsvis kan komma till en tvåstatslösning. Kassaregisterlagens konsekvenser för marknadsförsäljningen 87 (KD): Min fråga är riktad till statsrådet . omfattas även den ambulerande torg- och marknadshandeln av kassaregisterlagen, som kräver att köpet registreras på plats i fungerande kassaregister samt att kunden kan erbjudas kvitto. Problemet är att dessa två krav slår mot verksamheten i till exempel Karl-Tövåsens levande fäbod & gårdsmejeri i , som inte har vare sig el eller internettäckning, och mot den ambulerande torg- och marknadshandeln eftersom det inte finns några enkla portabla IP44-klassade kassaregister för utomhusbruk att tillgå. Min fråga är vad regeringen tänker vidta för åtgärder så att inte verksamheten på fäbodvallen i ska tvingas stänga och så att inte knallar ska behöva böta var gång de ertappas med att deras kassaregister för inomhusbruk slutar fungera i kyla eller fuktig väderlek. 88 Statsrådet (MP): Tack, , för en viktig fråga! Det är viktigt att komma ihåg historiken bakom reformen av kassaregister. Vi har ju haft en del problem med att skattebetalningen från vissa branscher ibland har varit bristande och att man har haft dålig kontroll på vilka som har arbetat. Det har medfört risker att vi både får en svart eller grå zon i ekonomin och svårigheter när det gäller arbetsmiljöarbete och liknande. Jag skulle vilja säga att den här regleringen har haft stor och positiv effekt. Det kan självklart vara så att den kan medföra konsekvenser för vissa delar av marknaden, vilket inte är huvudsyftet. Men här hoppas jag att man med nya tekniker kan hitta lösningar. Jag har själv besökt fintechbolag, bolag inom finansiell teknologi, som utvecklar lösningar. Man kan till exempel använda en mobiltelefon för att göra enkla kortbetalningar eller helt enkelt för att föra över pengar. Jag vet att det finns områden där det är svårt att få täckning. Där kan det vara svårt, men jag hoppas att tekniska lösningar kommer även där. 89 (KD): Den här frågan har hamnat i en moment 22-situation, där kassaregisterlagen och elsäkerhetslagstiftningen står i konflikt med varandra. Kontant betalning dominerar marknadsförsäljningen till . Så mycket bedöms det vara. Även om statsrådet pekar på tekniska möjligheter här vill jag säga att är ganska mycket. Min fråga är då: Kommer regeringen att ta initiativ till att utvärdera och se över hur det fungerar med dessa speciella villkor? 90 Statsrådet (MP): Vi är ett land som ganska snabbt rör sig mot digitala lösningar på många olika områden. Tydligast kanske man ser det när det gäller betalningsväsendet, där vi har kommit längst i hela världen med att gå över till digitala lösningar. Andelen kontanter minskar snabbt i vårt land. Det medför omställningsproblem i vissa fall. Vi för självklart en dialog med våra myndigheter om alla delar av marknaden och hur vi kan underlätta för dem att sköta sin verksamhet. Det kommer vi att göra även i det här fallet. Regeringens syn på att beteckna Daishs övergrepp som folkmord 91 (S): Min fråga går till utrikesminister . Vi får alltjämt rapporter om att Daish begår grova och systematiska brott mot de mänskliga rättigheterna i och . Brotten är riktade inte minst mot de etniska kristna minoriteterna – assyrier/syrianer och kaldéer – och yazidier. I står de flesta svenska riksdagspartier bakom att kalla Daishs övergrepp i och för ett folkmord. Det finns även andra parlament i som har kallat detta för folkmord. Mot denna bakgrund vill jag därför fråga statsrådet : Vad gör regeringen när det gäller de kristnas situation i och , och hänger kraften i regeringens agerande ihop med hur man betecknar de brott som begås? 92 Utrikesminister (S): Det är ett mycket allvarligt läge som vi just nu ser i . Asadregimen lever inte upp till åtagandena i säkerhetsrådets resolutioner om vapenstillestånd, om humanitärt tillträde till belägrade områden och om att upphöra med våldet mot civila, till exempel. Det är förfärliga scener som vi ser utspela sig. hoppas väl Syriensändebudet att kunna återuppta fredssamtalen, men det verkar inte lovande just . Oavsett vad vi kallar det som pågår måste vi agera. Vi i det internationella samfundet måste göra allt vad vi kan. Det finns ingen hierarki mellan de olika begrepp som vi använder för att benämna det som just nu sker. Vi har alltid en skyldighet att först och främst se till att hjälpa de nödställda och att försöka lösa detta politiskt, för det är den enda långsiktiga lösningen. 93 (S): Tack, utrikesministern, för svaret! Inte minst de kristna – assyrier/syrianer och kaldéer – och yazidier drabbas extra eftersom de inte är muslimer. De har också annan etnisk bakgrund. Att kalla det för folkmord skulle pressa omvärlden ytterligare att agera. I och säger man nu: Betala, konvertera till islam eller dö! Andra parlament och har sagt att det är ett folkmord. Det vore ett bättre och starkare agerande att även här i kalla det för ett folkmord. 94 Utrikesminister (S): Jag har den största förståelse för dessa krav. Detta är en väldigt viktig debatt som vi har haft vid upprepade tillfällen också här i . Så sent som diskuterade vi användningen av begreppet. Politiker och regeringar tvekar ofta att använda det därför att det är en juridisk term.