prot · H30973 · 2016-03-02 00:00:00 — Om man i stället skulle satsa de här pengarna inom offentlig sektor skulle det leda till många fler jobb, till exempel jobb för undersköterskor och socionomer och andra typer av arbeten som alla i samhället kan söka. Slaget i luften är tydligt vad gäller RUT-avdragen. Men jag förstår att är för, då det är de moderata kärnväljarna i , och som utnyttjar avdraget. 39 (M) replik: Det skulle vara helt fantastiskt om alla 668 000 köpare av RUT-tjänster hörde till kärnväljare! Då hade jag inte behövt stå i kammaren fler gånger. hänvisar till att RUT-avdraget har kostat . konstaterade att det här är lönsamt för den totala ekonomin vid 10 000 jobb. är vi uppe i 20 000 jobb. Den rödgröna regeringen säger nu nej till att ytterligare utvidga detta med 16 000 möjliga nya jobb till 2020. Det är lite fascinerande. På det kommunala planet har skatteintäkterna ökat genom att fler människor, inte minst utrikes födda kvinnor, har gått från utanförskap till innanförskap. Kvinnor jobbar fortsatt totalt sett mer hemma än vad män gör. Vi har en livslön som fortsatt är 3,6 miljoner lägre än männens. Borde man då inte titta på reformer som utjämnar de här skillnaderna? säger att det totala skattetrycket måste öka. Visst kan man höja skatten, men till slut tar det slut. Man kan inte höja skatterna hur mycket som helst. Till slut rinner den möjligheten ut. Det vi också behöver titta på är hur vi får fler arbetade timmar. Då blir det otroligt märkligt för mig att ni säger att vi behöver ett högre skattetryck och fler skattepengar att ta in. Ni säger fortsatt nej till nya jobb. Vad är det värsta som skulle kunna hända – att människor går från bidrag till arbete och att vi får högre skatteintäkter i den kommunala sektorn, där välfärdstjänsterna utförs? 40 (V) replik: Efter de borgerliga skattesänkaråren finns det ett stort utrymme för att höja skatterna. Efter att man har sänkt skatterna med hundratals miljarder och allra mest för de allra rikaste finns det ett utrymme att ta av. De pengarna ska givetvis inte användas till bidrag utan till produktiva investeringar i vårt samhälle. De pengarna ska användas till att ge förskollärarna, de överbelastade socionomerna och undersköterskorna i vården fler arbetskamrater. Om vi tar in ökade skatter och satsar dem på offentlig sektor är det inte så att detta inte ger fler arbetade timmar och därmed mer skatt i till exempel den kommunala sektorn. är vilken typ av jobb vi vill ha och vilken typ av samhälle vi vill skapa. eftersträvar ett jämlikt samhälle med jämlika arbeten och en möjlighet för många fler människor att få sitt första jobb eller för den delen att gå från deltid till heltid. Då måste skatteuttaget öka och inte minska. svar på varenda kris i vårt samhälle är sänkta skatter. Det har tydligt visat sig då den moderatledda regeringen styrt att detta inte är lösningen. Tvärtom har klyftorna, arbetslösheten och bostadskrisen ökat i vårt samhälle. 41 (L): Jag yrkar bifall till reservation 5 från Liberalerna angående punkt 2 om expertskatten. Jag yrkar också bifall till den alliansgemensamma reservation 6 under punkt 4 om personaloptioner. Det ska löna sig att arbeta, utbilda sig och ta ansvar. Det ska vara mer attraktivt att bedriva företag, och vi vill ha fler skattebetalare i vårt samhälle. Det är nämligen fler människor i arbete och fler företag som bygger välstånd och skapar sammanhållning i det svenska samhället. Med detta sagt har vi i stora utmaningar kopplade till dels den stora flyktinginvandringen, som leder till att många nyanlända ska komma in på arbetsmarknaden, dels frågan om att få välfärden att fungera bättre. Därför föreslår Liberalerna en skattereform för fler människor i arbete och för ett mer rättvist skattesystem. Det är en skattereform som gör det mer lönsamt att arbeta, inte minst för dem som har låga inkomster. Det är skatteförslag som också gör det mer lönsamt att utbilda sig, inte minst för de många kvinnliga akademiker som arbetar inom den offentliga sektorn och som har utbildat sig till jobb som det egentligen inte lönat sig för dem att utbilda sig till. Lärare, bibliotekarier och arbetsterapeuter har lång utbildning, men får inte betalt för den utbildning som de investerat i. står de offentliga finanserna inför stora utmaningar. Vi har en åldrande befolkning, och vi har höga förväntningar på välfärden som långsiktigt ställer stora frågor för de offentliga finanserna. Vi har också på kort sikt en flyktinginvandring som ökar kostnaderna för den svenska staten. Ett ansvarstagande parti måste naturligtvis ta ansvar för den här situationen och fullt ut finansiera de reformer man vill vidta för att skapa fler jobb och för att öka drivkraften att arbeta och utbilda sig. Det är därför, herr talman, som Liberalerna föreslår en fullt finansierad skattereform. En viktig komponent i det är en grön skatteväxling, där skatten på jobb och skatten på företagande sänks, men där olika former av miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter höjs för att minska vårt beroende av fossila bränslen och ta viktiga steg mot ett fossilfritt samhälle. Fler och växande företag är grunden för vårt välstånd. Men på punkt efter punkt försvåras nu villkoren för det svenska näringslivet och för svenska företagare. Höjda skatter, försämrat RUT- och ROT-avdrag och begränsningar för företag i välfärdssektorn slår mot de välståndsbildande krafterna i det svenska samhället – mot företag, mot drivna människor och mot de människor som vill gå till jobbet och som påverkas negativt av de förslag som den rödgröna regeringen lägger fram. I ett läge när vi behöver stärka konkurrenskraft ytterligare väljer regeringen en motsatt väg som leder fel. Vi går in i en period med historiskt höga skattehöjningar, då det blir dyrare att anställa äldre på arbetsmarknaden, svårare och dyrare att anställa människor som utför tjänster i ens hem och mindre lönsamt att arbeta och utbilda sig. På punkt efter punkt vidtar regeringen åtgärder som driver i fel riktning. Allting tyder på att konkurrensen mellan länder om utländsk spetskompetens kommer att öka både och framför allt . För att stärka i den globala ekonomin behövs reformer som gör det enklare och mer lönsamt att attrahera nyckelkompetens och experter. Expertskattens konstruktion och funktion bör därför utredas för att stärka förmågan för verksamheter – det kan vara företag, universitet och högskolor – att i kunna rekrytera utländska nyckelpersoner. Skattesystemet spelar stor roll för företagens villkor. Det gäller inte minst de mindre företagens möjlighet att växa. För ett företag som utvecklar en avancerad produkt eller tjänst är det ofta helt avgörande att hitta rätt kompetens och kunna attrahera den kompetensen. För ett mindre nystartat företag som precis har kunnat attrahera kapital finns det sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till de nyckelpersonerna. I det läget är det särskilt angeläget att det kan erbjuda de anställda andra förmåner som delägarskap, incitamentsprogram och optioner. Skattevillkoren för detta behöver bli attraktivare för att dessa nystartade och förhoppningsvis växande företag ska kunna bli svenska exportsuccéer . Företag ska på ett bättre sätt än kunna attrahera och behålla nyckelpersoner. står inför ett vägval. Från Liberalernas sida är vi väldigt tydliga med att det ska löna sig bättre att arbeta, att utbilda sig och att ta ansvar på jobbet. Det ska vara mer lönsamt och attraktivt att driva företag. Det är vad som skapar välstånd och sammanhållning i det svenska samhället. Mot detta står en rödgrön regering som på punkt efter punkt försvagar, försvårar och försämrar villkoren för det svenska näringslivet. Vi är beredda att ta fajten mot den politiken. Vi lägger i den här kammaren fram ett antal offensiva förslag för en politik som för i rätt riktning. 42 (V) replik: är som vanligt välformulerad. Jag vill till att börja med ställa en fråga. Jag tycker nämligen att det är spännande att också ni rör er i riktning mot att reseavdraget måste reformeras, . Jag vet att du länge har hållit på med kollektivtrafik och känner till betydelsen av att stärka kollektivtrafiken. Jag skulle vilja höra med Liberalerna om det skulle kunna gå att hitta en samsyn till nästa omgång där vi skulle kunna skapa en majoritet för en reformering av reseavdragen. Som jag tidigare nämnde i mitt anförande är det ett misslyckat system som till och med konstaterar har ett skattefel på flera miljarder. 43 (L) replik: Jag har väldigt svårt att se att vi kan nå en sådan överenskommelse. har i den här talarstolen på ett väldigt tydligt sätt beskrivit ett samhälle som jag på alla fronter vill bekämpa. Det är ett samhälle som aldrig ser företagaren och aldrig ser att det är människor som skapar välståndet som du högt vill beskatta för att kunna omfördela, . Jag tror inte att man kan se på människor och företag på det sättet. När det gäller frågan om reseavdrag föreslår vi i vår motion att de bör förändras för att på ett bättre sätt fånga landsbygdens villkor och det faktum att det är där som man verkligen behöver ett reseavdrag för att fullt ut kunna ta del av arbetsmarknaden. På landsbygden handlar det väldigt ofta om att använda bilen. Illusionerna eller visionerna som du målade upp i ditt inlägg om att kunna åka kollektivtrafik på landsbygden tror jag tyvärr inte är realistiska. Just därför är det väldigt viktigt att vi har ett attraktivt reseavdrag för människor på landsbygden. Det är vad vi föreslår i vår motion. Vi är två partier som har helt olika ideologiska utgångspunkter i vår syn på samhället. Det blir väldigt tydligt i den här debatten. 44 (V) replik: Jag tackar för svaret och konstaterar att inte har läst de andra motionerna som handlar om reseavdragen. Det vi skriver och reserverar oss till förmån för är ungefär samma sak. Landsbygden ska stärkas. På landsbygden ska man kunna ha ett reseavdrag som gynnar möjligheten att ta sig fram på landsbygden medan personer i storstadsområden som utnyttjar reseavdragen inte ska ha det så gynnsamt helt enkelt. Vi vill ha en utredning där vi över partigränserna kan komma överens på samma sätt som vi kom överens om att se till att rädda den ideella secondhandsektorn. Där var Liberalerna och överens om momsen på den ideella secondhandsektorn. Det vore väl inte så konstigt om vi kunde komma överens om det. Det är ändå ibland vår uppgift. Visst har vi vitt skilda ideologiska utgångspunkter. Jag vill dock konstatera att SKL länge har talat om behovet av skattehöjningar för att klara välfärdens framtida finansiering på grund av en åldrande befolkning och att det behövs fler anställda i välfärden. Det gäller oavsett om man vill ha privat välfärd som vill ha eller offentlig välfärd som jag och mitt parti vill ha. Finns det inte någon enda skatt som Liberalerna skulle vilja höja för att se till att klara framtidens utmaningar? Både SKL och flera andra konstaterar att det behövs skattehöjningar. Det är inte för att klara flyktingarna som har kommit. Det har behövts framför allt med tanke på den åldrande befolkningen. 45 (L) replik: och är regeringsunderlag till den rödgröna regering som lägger fram förslag om historiskt höga skattehöjningar. Min gissning är att i de förhandlingar som regeringen har fört med har inte varit de som hållit tillbaka de historiskt höga skattehöjningar som sker. Det illustrerar vilken syn har på skattebetalarna och svenska företag och hur de ser på näringslivet. Man får en känsla av att det ur ert perspektiv ses som en skattekista som ni kan använda för att finansiera de drömmar och önskemål som ni som politiker har. Jag har en helt annan syn på samhället. Det är företag och människor som skapar välstånd. Vår uppgift som politiker är att ge människorna förutsättningar att göra detta. Då är det extremt viktigt att vi har gynnsamma villkor för företag och människor. Då kan aldrig lösningen vara att höja skatten på arbete och företagande som sker och som är med och bidrar till. Det påverkar människor i deras vardag . Det handlar om alltifrån hur mycket jag får jag behålla av det jag tjänar in när jag arbetar till hur dyrt det är att anställa någon och vilka möjligheter jag har att anlita någon som hjälper till med städning eller trädgårdstjänster i min vardag. Det är verkligen någonting som slår i människors vardag och där nu kraftigt bidrar till att försämra för människor. Lösningen är aldrig att slentrianmässigt höja skatter. Målet måste vara att få fler skattebetalare. Det är så vi långsiktigt stärker välfärden och finansieringen av välfärden. Jag har en mycket konkret fråga till . Om det nu är viktigt att människor jobbar i välfärden och att människor jobbar för att hjälpa till i välfärden, varför gör ni det då dyrare för offentlig sektor att anställa äldre människor som vill hjälpa till i välfärden och jobba som lärare eller sjuksköterska och som har passerat 65-årsgränsen? Varför är det så viktigt att höja skatten just för dem och göra det dyrare att anställa? 46 (KD): vill öka allas möjlighet att bygga upp ett eget kapital och förvalta enligt egen förmåga. Sparande är också en viktig del av personers och familjers trygghet och självständighet. vill verka för en skattepolitik som ger varje löntagare ett rejält överskott på sin lön när skatten och fasta utgifter är betalda. Det är självklart att se eget sparande och egna pengar i plånboken som välfärd. Självständigheten ska i möjligaste mån även bestå av att själv kunna besluta till vad man vill använda sina egna pengar. Alltför höga skatter för den enskilde tar bort den möjligheten. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med övergripande mål för den ekonomiska politiken. Det är en viktig insikt att de intäkter som skapas i våra företag och som ges ut i form av lön till anställda i första hand är den enskildes medel och inte allmänna medel som med lätthet ska plockas in till statskassan. Ökande skatter på den enskilde måste man vara försiktig med. Man måste verkligen fundera på nödvändigheten och varför man vidtar en sådan åtgärd. Den enskildes rätt att själv få råda över sina pengar är en viktig . Jobb är också en viktig för den enskilde. Det handlar om känslan av att vara behövd, möjligheten att försörja sig och rutiner i vardagen. Listan kan göras lång för den som har ett jobb. Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Det är angeläget att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. Optioner och andra aktierelaterade incitamentsprogram används som ett sätt att attrahera och behålla nyckelpersoner i företagen. Genom programmen får personalen möjlighet att få del av företagets framtida ekonomiska utveckling. kring personaloptioner är dock mycket komplext . Osäkerheten kring hur stor beskattningen kan bli gör att många företag avstår från att ge sina anställda personaloptioner. Detta menar vi kristdemokrater försvårar för entreprenörer i tidiga stadier att attrahera nödvändig kompetens. Rätt använda kan personaloptioner skapa drivkrafter för experter och andra nyckelpersoner att verka i unga och lovande företag. En utvecklad användning av optioner skulle därför kunna spela en viktig roll för företag som befinner sig i ett specifikt skede. Det handlar om tillväxtföretag som ännu inte har några intäkter utan måste finansiera löner från det kapital som ägarna satt in i verksamheten. För att det svenska företagsklimatet även i fortsättningen ska vara gynnsamt krävs förändringar, förenklingar och förtydliganden av regelverket kring personaloptioner. Det tydliga syftet måste vara att förenkla användningen av optioner som instrument för att attrahera och behålla kompetens, särskilt i innovativa och växande företag. är ett avlångt land, och alla vi har inte möjlighet att använda allmänna kommunikationsmedel som storstädernas invånare kan göra. Det finns en verklighet utanför storstaden som innebär att man inte har några andra reella alternativ än bilen. Vi måste då ha en politik som inte tvingar människor att ställa bilen. vill underlätta livet på landsbygden och i glesbygden. Vi vill därför förbättra och underlätta möjligheterna till arbetspendling genom att höja milersättningen för arbetsresor med ytterligare per mil. Hela bör leva, även i möjligheten att kunna bo och arbeta på landsbygden, så en höjning känns väldigt nödvändig. En del system som man bygger fungerar inte alls, och sådana borde givetvis skrotas. Däremot händer det att man lyckas hitta system som fungerar och som människor med fördel använder. RUT-avdraget är ett system som gjort att människor med glädje använder det och på så sätt skapar nya jobb. Nya företag har växt upp och nya marknader etablerar sig. De flesta skulle nog säga att man då ska fortsätta på den inslagna vägen och bygga på det som fungerar. Det tycker även vi kristdemokrater. Många får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Därför är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att fortsätta vidgas. Det ger positiva effekter såväl för tidspressade barnfamiljer och äldre som för personer i behov av arbete. RUT-avdraget har möjliggjort en helt ny arbetsmarknad och motverkat svartarbete. Att nu göra förändringar inom , som regeringen gjort, kommer att öppna för en svart marknad igen och skapa oro så att nya företag inte skapas. Då ska ni veta att man gör det i när behöver många nya jobb. Detta kan inte vara acceptabelt. Låt människor hjälpa varandra genom att skapa jobb till en billig penning! Avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer bör återinföras. Enskilda organisationer är inte bara oersättliga som genomförare av statligt svenskt bistånd utan också mycket betydelsefulla för att de ger oss enskilda människor en möjlighet att ta ansvar för utvecklingen i världen. fick vi långt många fler asylsökande till än vad vi hade beräknat. Vi kunde se att samhällsservicen blev ansträngd och att kommuner påvisade problem när det gällde att lösa sina uppgifter på ett bra sätt. Vi är nog många som såg hur ideella organisationer tog ett ansvar i våra kommuner som är beundransvärt. Vi bör och ska vara oerhört glada att det finns enskilda människor och organisationer som ställer upp när det som bäst behövs i samhället. Hur tackar vi då dessa organisationer? Jo, regeringen avskaffar avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer. Det är ganska likt RUT-avdragen som vi pratade om tidigare, det vill säga när något fungerar så borde man ha kvar det och utveckla det – inte tvärtom. Gåvorna till ideella organisationer ökade i , och det ger dessa organisationer större möjlighet att hjälpa till i världen. Men tydligen är inte godhjärtade saker något som regeringen vill premiera. Med dessa ord vill jag yrka bifall till Alliansens gemensamma reservation 6 och till reservation 17. 47 (S): Jag vill inleda med att tillstyrka utskottets förslag i betänkandet. har mycket kretsat kring i anledning av 30-årsdagen av det fruktansvärda dåd han utsattes för. var det en speciell dag. Tal har citerats. Dokumentärer har återutsänds. Nya program har producerats. Många minnesmöten har hållits. Ledande ord som vi har kunnat höra har varit solidaritet, trygghet och jämlikhet. De uttalades av men inte bara av honom utan av en hel arbetarrörelse som från sin start försökt forma ett samhälle som är jämlikare och därmed friare för alla människor. Reformer har varit verktyget, och skattepolitiken ett medel för att nå mål om ökad jämlikhet. När produktionen har vuxit, när produktiviteten växer, förfinas och utvecklas ökar inkomsterna, och de har fördelats på ett rimligt sätt för att öka den privata konsumtionen och friheten för enskilda och familjer men också till det gemensamma. Skatteuttagen har ökat. Andra samhällen, som låter var och en betala, innehåller djupa klyftor. När orättvisorna är stora är fruktan stor. Den fattige saknar framtidstro, och vardagen präglas av just oro och fruktan. Men fruktan bär också de välbärgade, förskansade bakom sina höga staket. Ett jämlikt samhälle, däremot, skapar tillit mellan människor. så vackra ord om att vi behöver ett starkt samhälle så att människor slipper vara svaga är fortfarande giltiga. Således är välfärdsstaten omfördelande och rättvisande. Den politiska högern har en utgångspunkt som är helt motsatt. De är fixerade vid skatt som ett mål, och de är fixerade vid att skatter alltid ska sänkas. När arbetarrörelsen först formerade sig och slogs för den allmänna rösträtten för att få tillgång till instrument för att förändra samhället hade vi ett skattetryck som motsvarade av bnp. Varje höjning var livsfarlig, sa , och så har man fortsatt till ett skattetryck som har varit någonstans innan de stora nedskärningarna och skattesänkningarna har gjorts. Alltid har högern sagt att skatter hotar friheten. Ytterst har man tyckt att välfärdsstaten har blivit för omfattande. som vi leddes av en moderatdominerad, borgerlig regering hade vi skattesänkningar på 140 miljarder. Men jobbskatteavdragen minskade inte arbetslösheten. Det råder fortfarande obalanser i ekonomin. Jag har räknat samman alla borgerliga motioner till betänkandet. Sammantaget vill ni sänka skatterna med ytterligare 68 miljarder. Jag upprepar, herr talman: 68 miljarder. Det är fråga om dramatiska nedskärningar på kommunsektorn och i sjukvården. Det är säkerligen åter fråga om försämringar i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Det är vad svenska folket har att vänta om ni återkommer till regeringsmakten. Det är fiffiga, fluffiga och innovativa nya skattesänkningar. ska man också få sänkt skatt om man gillar att segla, rida och spela golf. De kostnaderna ska göras avdragsgilla. Jag skulle vilja ställa några frågor till de samlade borgerliga partierna. För det första: Anser ni att det finns ett samband mellan skatteuttag och finansiering av välfärd? För det andra: Ledde de så kallade jobbskatteavdragen till att arbetslösheten minskade? För det tredje, och här riktar jag mig särskilt till : skattenivå tycker ni är rimlig? Vad är ert drömmål? När skiner solen som bäst? Vilken nivå ska vi lägga skatten på? De borgerliga partiernas regeringsår präglades av skattesänkningar och försämringar för vanligt folk. vill man dessutom lagstifta om lönesänkningar. för vi en annan politik. Det är sant att den socialdemokratiskt ledda regeringen har höjt ett antal skatter för att klara välfärden, utveckla solidariteten och nå ökad jämlikhet. Jag noterar att denna politik faktiskt har lett till rekordhög tillväxt och lägre arbetslöshet. Den svenska modellen handlar om full sysselsättning, goda löner och arbetsvillkor samt en omfördelande välfärd. Denna modell tänker vi socialdemokrater ta strid för. 48 (V) replik: Låt mig först tacka för hans anförande. Det var ett fantastiskt bra och viktigt innehåll. Jag ska faktiskt erkänna att när jag var ny i skatteutskottet tittade jag på riksdagsdebatter där talade, och han rörde alltid vid viktiga frågor som jag fullt ut kan skriva under på. De ambitioner som beskriver är viktiga och rimliga. Dock tycker jag att den socialdemokratiskt ledda regeringen inte riktigt vågar gå så långt som man borde våga gå. Jag vill börja med den berömda RUT-frågan, som framför allt men även alla andra borgerliga partier älskar. Vi som kommer från arbetarrörelsen vet att generell välfärdspolitik borde råda i samhället. Generell välfärdspolitik bygger rimligtvis på generella bidrag och tjänster, inte på avdrag. De kommer alla till del, och det blir inte en liten välavlönad klick som får del av dem i stället för de lågavlönade. Det här handlar om vilket samhälle vi vill skapa och vilken typ av jobb som vi som stat eller skattebetalare vill finansiera. Jag talar alltså om RUT-avdragen. Frågan är också varför lågavlönade ska missgynnas och högavlönade gynnas.