prot · H30962 · 2016-02-03 00:00:00 — Men som jag har påpekat i andra sammanhang har styrelsen också en överrock. Det kanske passar bra när det handlar om att hålla värmen i bolaget. Men i annat fall undrar jag vilken funktion statsrådsgruppen har, när man tittar på styrningen och ledningen för ett mer energieffektivt sätt att arbeta och skaffa nya verksamheter. Om vi bara kort, herr talman, roar oss med att titta på utsläppen och de hållbarhetsmål som har kan vi konstatera att det som har minskat är kärnkraften, att vattenkraften har ökat, att vindkraften har ökat lite grann men att det fossila också har ökat. Man drar alltså ned på ett ställe men blir fortfarande inte av med det som ger mest utsläpp. Utsläppen ska minska genom försäljning, står det mycket tydligt. Då återstår fler frågetecken än utropstecken i slutsatserna kring revisionens rapport. Når man verkligen de uppsatta målen genom det sätt som man arbetar på? Jag ser fram emot att vi i genom tillkännagivandet enligt betänkandet verkligen får diskutera de här frågorna och komma tillbaka till med klargöranden framöver. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 13 En modernare rättegång II En modernare rättegång II betänkande 2015/16:JuU2 En modernare rättegång II (prop. 2015/16:39) 54 (C): Ordet rättvisa är kanske det mest missbrukade ordet i politiken. Det används för en mängd olika saker och inte sällan för att framhäva den egna politikens förträfflighet, men då närmast och oftast som ett subjektivt begrepp snarare än ett objektivt. Rättvisan – den objektiva rättvisan – handlar enligt min uppfattning i stor utsträckning om att kunna få rätt när man har rätt, att få sin sak prövad i domstol. Det är en rätt som är lika gammal som idén om rättsstaten, och den är befäst i många organ. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna omfattar den rätten, liksom både och vår svenska grundlag. Den teoretiska möjligheten att få sin sak prövad i domstol är lätt att få på plats. Det är ord på papper. Men att det verkligen fungerar i praktiken och att alla kan känna att man faktiskt kan få rätt när man har rätt är en annan sak. En modernare rättegång II välkomnar de förslag som regeringen presenterar för att effektivisera och förbättra domstolsprocessen. Till viss del rör propositionen ökade möjligheter att utnyttja modern teknik. Där tror vi att man kan och bör gå längre. Det finns möjlighet att avgöra mål på handlingarna, så det är ingen udda fågel i svensk rätt. Genom propositionen utökas också möjligheten till detta förfarande när det gäller hovrätten och brottmål. Vi tror att det skulle finnas ett stort värde i att paketera möjligheten att döma på handlingar i vad vi kallar e‑domstolar. Via ett pedagogiskt webbgränssnitt eller via en app ska man kunna lämna nödvändiga handlingar och få sin sak prövad av en lagfaren domare som värderar fakta och dömer utifrån det. Det är då fråga om enklare fall där alla är överens om målets alla ingångsvärden men där det krävs en juridisk bedömning och där man behöver ett domslut. För den privatperson eller småföretagare som inte sysslar med detta känns det antagligen överväldigande att dra igång en process, med allt vad det innebär i form av nedlagd tid, energi och även pengar, för att dra någon inför skranket, även om man är säker på att man har rätt. E‑domstolen skulle kunna vara den lösning som ger folk och företag rätt till rättvisa. Även belopp som i ett domstolsperspektiv kanske anses litet är för många människor ganska stort. Lever och verkar man långt från närmaste tingsrätt finns det också en sådan hänsyn att ta. Likhet inför lagen är en central princip, men om man i praktiken får stora besvär med att ta sig till rättssalen blir tvekan sannolikt större inför att söka sin rätt. Detsamma gäller alla människor runt om i vårt avlånga land som har fysiska funktionsnedsättningar. Som motargument får jag höra att den här möjligheten redan finns, att man kan avgöra mål på handlingarna . Ja, den finns – för den som är insatt, för den som är på insidan av detta och som redan vet. Den finns också för den som är stadd vid kassa och har resurser till bra rådgivning. Jag noterar också att ett par av mina med- och motdebattörer här är några av landets absolut mest meriterade jurister och lagmän. Men själva idén med den lagliga rättvisan är att den ska gälla alla. E‑domstolar kommer inte att lösa alla problem för alla men skulle kunna göra stor skillnad för många. Jag yrkar alltså bifall till min reservation. 55 (S): Domstolarna ska präglas av rättssäkerhet och effektivitet. Den här gången – det är nog alla överens om – diskuterar vi effektiviteten. Det lagförslag som regeringen presenterar i propositionen En modernare rättegång II syftar till att effektivisera och förbättra domstolsprocessen. Förslagen innebär bland annat att handläggningen av mål och ärenden i större utsträckning ska kunna anpassas till förhållandena i det enskilda fallet. Flera förslag syftar också till att skapa förutsättningar för en mer ändamålsenlig handläggning i hovrätten utifrån att tyngdpunkten i rättskipningen ska ligga i första instans. Som regeringen anför leder förslagen bland annat till att domstolarnas verksamhet kan bedrivas mer effektivt, till exempel genom att handläggningstiderna förkortas och kostnaderna vid inställda förhandlingar minskar. Medborgarnas krav på att få sin sak prövad inom rimlig tid kan bättre tillgodoses. En modernare rättegång II Jag konstaterar att det inte har väckts några motioner med förslag till lagändring som står emot regeringens lagförslag. Regeringens lagförslag är ändamålsenligt utformat och bör antas av . Det har noterats att återgivandet i propositionen av den gällande lydelsen av lagstiftningen innehåller smärre felaktigheter. Det rättar vi till genom redaktionella ändringar. Som vi hört av tidigare talare, ledamoten , vill han att frågan om införandet av e-domstolar ska utredas. Vi i utskottsmajoriteten tycker inte att den frågan är den som är mest angelägen att utreda för att förbättra effektiviteten. Det finns nämligen , precis som ledamoten har sagt, goda möjligheter att avgöra mål på handlingarna. Så sker också i stor utsträckning i flera av de måltyper som nämns i motionerna. Det kan också konstateras att en stor del av kommunikationen vid domstolarna sker på elektronisk väg. Detta kommer att öka alltmer med den domstolsdatalag som trädde i kraft , som syftar till att domstolarna på ett effektivt och rättssäkert sätt ska kunna handlägga och avgöra mål och ärenden med ett rationellt och modernt datorstöd som den personliga integriteten skyddas. Det finns alltså redan ytterligare möjligheter att utveckla det elektroniska förfarandet vid domstolarna. Därför saknas det anledning att göra något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. 56 (M): Jag börjar med att yrka bifall till justitieutskottets förslag. Att anse sig ha rätt och att få rätt är två skilda saker. Det kanske man inte inser om man är part i en domstolsprocess. Att kunna få rätt är nämligen en fråga om vad som kan bevisas. Då är det viktigt att man har en effektiv och välfungerande domstolsprocess. Det betänkande som vi diskuterar här och handlar om ändringar i , en komplettering till den reform som genomfördes i sitt första steg 2008, En modernare rättegång. Jag tycker att en av de viktigaste delarna i denna komplettering är den ökade möjligheten för domstolarna att utnyttja ljud- och bildupptagningar bättre. Det finns nämligen ett ganska stort problem med inställda huvudförhandlingar som uppmärksammas rent allmänt i samhället. Förhörspersoner, målsägande och vittnen, inställer sig till en förhandling som sedan ställs in därför att den tilltalade inte kommer. Om den tilltalade är frihetsberövad är detta inte något större problem, eftersom det då inte finns något val för den tilltalade som måste inställa sig till huvudförhandlingen. Men om den tilltalade inte är frihetsberövad drabbas andra aktörer. Man kan uppfatta det som orimligt att vittnen och målsägande då inställer sig och tvingas gå hem och sedan komma tillbaka, kanske , utan att målet blir avgjort. Denna typ av problem brukar sluta med att den tilltalade häktas. Då är det inte längre ett problem. Enligt detta förslag ökar möjligheterna till bevisupptagning vid en inställd huvudförhandling. Har man som målsägande eller vittne infunnit sig ska man kunna lämna sina uppgifter vid det tillfälle då man faktiskt kommer till domstolen och inte behöva komma tillbaka vid senare tillfälle i samma utsträckning som har varit fallet tidigare. Detta är ett sätt att minska de negativa konsekvenserna av inställda huvudförhandlingar. En modernare rättegång II De bevis som har upptagits i samband med den inställda huvudförhandlingen ska som utgångspunkt kunna användas vid den egentliga huvudförhandlingen senare, men endast om ytterligare frågor inte behöver ställas eller om det inte finns särskilda skäl att ändå hålla ett förhör. Det bygger på grunden att man måste kunna ha en rättvis rättegång med utgångspunkt från bland annat artikel 6. Det finns även andra delar i detta som är bra kompletteringar till den ursprungliga reformen. Det handlar om större möjligheter för hovrätterna att avgöra mål. Parterna kan till exempel inte förfoga över ett brottmål. Om det finns förutsättningar att avgöra målet utan att den tilltalade är närvarande kan man göra det, även om ett motiverat yttrande till varför man ändå bör hålla huvudförhandling ska beaktas. Det skapas också utökade möjligheter till prejudikatbildning i därför att det finns möjlighet att pröva vissa frågor som gäller tvistemål genom att de lyfts direkt i eller att man inte behöver avvakta en process i hovrätten. Jag ska slutligen säga att det är viktigt med en teknikneutral lagstiftning. Självklart är det viktigt att man utnyttjar de möjligheter som finns att avgöra mål på handlingarna. Som domare kan jag säga att man har gjort det i domstolarna . Jag har förståelse för de ambitioner som uttrycker. Det är ett vällovligt syfte. Men jag tycker inte att det finns skäl att gå så långt att en särskild e-domstol inrättas. 57 (MP): När vi nu ska ta beslut om en modernare rättegång II – det är faktiskt mellan rättegång I och rättegång II – gläds jag åt denna breda parlamentariska enighet i frågan. En rättegång är en av de grundläggande faktorerna i vårt samhälle. Om man inte upplever att en rättegång görs korrekt och att man kan lita på den sakliga behandlingen av ärendet vittrar förtroendet för samhället sönder. När jag har satt mig in i detta betänkande måste jag säga att jag verkligen uppskattar denna balansakt. Detta är lite grann som när man ändrar riksdagsordningar. Det handlar om att modernisera men att göra det med måtta. Det handlar om att gå framåt, göra det mer rationellt och se till att vittnen och andra delaktiga i domstolen inte behöver berätta samma sak på samma sätt en gång till. Det som sägs spelas in och kan användas. säkerställer man att när det är fråga om att nya fakta kommer till ska även det kunna ändras. Det handlar alltså om att försiktigt gå framåt och vara beredd med förnyelse. Det är denna balansakt som jag anser utförs väl i detta förslag och betänkande. Även om jag personligen kan hålla med om mycket av det som säger när det gäller e-domstol, e-rättegångar och så vidare tror jag att det vore att gå för långt , eftersom det handlar om en balans mellan trygghet och förnyelse. Denna balans uppnår vi med detta betänkande, annars skulle det finnas många fler motioner och motförslag i denna kammare . En modernare rättegång II Att ta till sig de digitala medierna, ljud och bild, och använda dem mer brett i domstolar och även förändringarna när det gäller Högsta domstolens möjlighet att prejudikatpröva olika ärenden tidigare och tydligare är grundläggande förnyelse som jag tror att vi alla kan ställa oss bakom. Därför yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. Jag hoppas att detta kommer att bidra till att svenska domstolar blir effektivare och mer rättvisa. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 14 Postfrågor och grundläggande betaltjänster Postfrågor och grundläggande betaltjänster betänkande 2015/16:TU6 Postfrågor och grundläggande betaltjänster 58 (M): Betänkandet om postfrågor och grundläggande betaltjänster är kanske inte ett av de betänkanden som kommer att förorsaka mest uppmärksamhet i etermedierna och i pressen. Det är kanske inte heller det betänkande som flest kommer att uppmärksamma i sociala medier. Men för stora delar av landet och även för storstäder spelar detta en mycket viktig roll. Det är en grundläggande samhällsservice som vi har kommit överens om ska tillhandahållas. I en av de första riksdagsdebatter som jag lyssnade på som tonåring diskuterades den mycket laddade frågan om avståndet mellan tomtgräns och brevlåda. Någonting som har etsat sig fast i mitt minne är att jag då tyckte att det kanske inte var den absolut viktigaste debatten. Men med ålder kommer visdom. Låt mig få diskutera de frågor som rör detta. Det är en verksamhet som har ställts inför stora påfrestningar av den digitalisering som sker i samhället och som självfallet också måste få fortsätta utvecklas i harmoni med denna digitalisering. Regeringen har tillsatt en utredning för att möta just detta, vilket vi självfallet välkomnar. Vi anser att det ska kunna innebära att vi får säkrade samhällstjänster i hela landet på post- och betaltjänstområdet. Men vi får inte heller ducka för utmaningarna. En viktig fråga som vi ser är frågan om samdistribution. När man kan få sin tidning och sin post tror vi att det säkrar förutsättningarna för att en distribution över hela landet som är värd namnet upprätthålls på ett kostnadseffektivt sätt och till ett konkurrenskraftigt pris. Vi tror också att det kan vara ett sätt att bättre knyta ihop landet och se till att samtliga delar av landet får likvärdiga förutsättningar. Därför yrkar jag bifall till reservation 4. Låt mig avslutningsvis nämna några ord om det som kallas övernattsbefordranskravet, som man ofta använder som argument mot att samdistribution skulle vara möjlig. Vi ser självfallet att det finns ett behov av att snabbt kunna föra även substantiv över hela vårt lands yta, gärna över natt. Det är något som utredningen kommer att behöva titta på, men det finns också möjlighet att genom att samdistribuera post och tidningar, på tidningarnas villkor i stället för postens, till och med få snabbare distribution beroende på hur man arbetar. Vi upplever inte från Alliansens sida att de test som har genomförts på området har varit riktigt helhjärtade. De har avbrutits , och argumentationen om avbrytandet har varit diskutabelt – minst sagt. Postfrågor och grundläggande betaltjänster Vi tror att det även i fortsättningen finns stora möjligheter att skapa en bättre tjänst. Det är därför vi gör detta ställningstagande. I detta anförande instämde och (båda M), (C), (L) samt (KD). 59 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till motion 2015/16:1919, Postservice på glesbygden, av . De flesta av oss, merparten av svenskarna, har en god tillgång till postservice. Vi som bor nära eller i städer, större städer eller större orter, har god tillgång till postservice. Vi har upplevt än bättre service i och med att postutdelningen har flyttat in i butiken med bekvämare öppettider. har företag fått fler alternativ gällande utskick och annonsering. Detta ser vi sverigedemokrater som positivt. Men i takt med urbaniseringen och att gruppen stadsbor ökat har gruppen landsbygdsbor minskat. De har fått stå tillbaka. Denna glesbygdsfientliga politik märks på så många områden att man lätt kan tro att ingen alls bor i glesbygden. Det gäller från bränslepriser till it-tillgänglighet – för att nämna några områden. Det syns att fokus har flyttats mot staden och att stadsbornas intressen väger tyngst. Vi sverigedemokrater är ett landsbygdsvänligt parti. Vi ser med oro på den polarisering som ständigt växer mellan stad och glesbygd. Känslan av att vara bortglömd och att inte få komma fram i samhällsdebatten är förödande för samhällskroppen. Det är ofta inte ett enskilt förslag som framkallar denna känsla, utan det är fråga om en större genomgående trend där små ständiga justeringar till glesbygdens nackdel spelar in. Det är därför positivt att Quicklund vill lyfta fokus till ett Sverigeperspektiv med sin motion angående postservicen i våra glesbefolkade landsdelar. I detta anförande instämde Per Klarberg och (båda SD). 60 (C): I dessa tider när vi diskuterar om vi är etta, tvåa eller möjligen trea i världen på att snabbt bygga ut bredband och digitala förbindelser över hela vårt land är det väl på sin plats att påminna om att även i fråga om postservice – som vi talar om – var vi föregångare. Om jag är rätt underrättad är det land som var först i världen om att ha en ordnad postservice. kan det låta som att postservice också tillhör en svunnen tid, men posten har sin självklara plats i ett fungerande samhälle även . Postfrågor och grundläggande betaltjänster Olika tekniker, i detta fall tekniken att distribuera skriftliga meddelanden, äter delvis upp förutsättningarna för gamla invanda institutioner. Det är lätt att jämföra med telefoni, betalningssystem eller något liknande. Politiken måste vara med och ta ansvar för att garantera grundläggande funktioner av samhällsviktiga system. Postservice är ett sådant system och kommer säkert att finnas länge . Inte minst har politiken ansvar för att se extra till de grupper av människor eller delar av landet som av olika skäl har bekymmer att delta i teknikövergången. Utmaningen med postservice ökar, särskilt på landsbygden. Det beror på att färre och färre vanliga brev skickas i takt med att mejl och andra system tar över. Detta kan låta självklart, men jag nämner det därför att det i formuleringarna ofta talas om en tilltagande avfolkning av landsbygden. Då finns det anledning att markera att det inte råder någon tilltagande avfolkning av landsbygden. Landsbygden har ökat sin befolkning sett över hela . Sedan ser det naturligtvis olika ut i olika delar av landet. Huvudproblemet i det här sammanhanget, och utmaningen, är att vi sänder mindre mängd post. Det blir helt enkelt färre brev i varje brevlåda. Allianspartierna har gemensamt reserverat sig när det gäller frågan om samdistribution av dagstidningar och brev. Vi har noterat att frågan har lyfts fram i direktiven till en utredning. Utredningen har dessutom fått förlängd tid. Vi vill inte vänta, utan vi tycker att det är hög tid att komma till skott med lagförslag som gör det möjligt att brev kan delas ut kommande morgon tillsammans med dagstidningen i stället för att som tvingas köras ut separat, eventuellt tillsammans med en morgontidning som kommer fram . Jag har själv många års erfarenhet av det systemet. I dagens samhälle där mejlen kan användas när det är bråttom skulle en sådan ordning definitivt passa de flesta berörda bättre. Det skulle gynna både ekonomi och miljö. Lösningar som annars ligger nära till hands är att det blir allt längre till brevlådan eller andra förändringar som försvårar för den enskilde när distributören söker sig mot mer kostnadseffektiva lösningar och metoder. yrkar alltså avslag på utskottets förslag under punkten 4, och vi yrkar bifall till den gemensamma reservationen 4 om samdistribution. I detta anförande instämde , , och (alla M), (L) samt (KD). 61 (V): Både privatpersoner och näringslivet är i stor utsträckning fortfarande beroende av en väl fungerande postservice, även i vårt alltmer digitaliserade samhälle. Många företag är för sin verksamhet helt beroende av en hög och jämn nivå på postservicen. Det gäller inte minst situationen på landsbygden. Om servicenivån inte kan garanteras missgynnas det lokala näringslivet, jobben och privatpersoner i redan utsatta områden på landsbygden. Därför finns den samhällsomfattande posttjänsten som Postnord utför. Uppdraget är att just tillhandahålla en sådan service. Tyvärr fungerar det inte så bra . Det sker ofta felsortering, och tillförlitligheten i tjänsten har tunnats ut eftersom arbetsmiljön har försämrats. De som arbetar med sorteringen har svårt att hinna med. Postfrågor och grundläggande betaltjänster Det försvinner brev alltför ofta. Senast den här månaden har ett paket försvunnit till min egen hemadress, och vi får ofta springa tillbaka med brev som har kommit fel. var det en present. I andra fall kan det röra sig om räkningar som inte kommer fram och som i dagens läge kan gå till inkasso när marknaden driver på så att betalningstiden inte går ut utan snarare . Det kan drabba de mest utsatta – de som inte har pengar att röra sig med. Jag vill påminna om att Postnord inte får något statligt stöd för att tillhandahålla den samhällsomfattande tjänsten. har brevvolymerna minskat kontinuerligt under en lång rad av år. Det är en minskning som påverkar intäkterna. Men trots detta har staten fastställt ett högt avkastningskrav på Postnord. Det ställer sig mot. Det pågår just nu en kampanj från som driver frågor om arbetsförhållanden. Man lyfter upp den tuffa situation som råder i verksamheten och det utbredda missnöje som råder bland de anställda inom företaget. Jag anser att det är uppgift att uppmärksamma sådana saker som hur människor lever och vilken arbetsmiljö de har i sin vardag. Det är vår uppgift och vårt ansvar att se till att det fungerar. Avkastningskravet ligger på . Man borde se över det, beroende på hur tufft verksamheten har det beroende på digitaliseringen. Vi måste få till en mjuk övergång i den här samhällsförändringen, så att människor som jobbar med den här servicen och människor som är beroende av den inte drabbas. Det är ståndpunkt att staten som ägare bör garantera bra arbetsförhållanden för de anställda och att det i detta också ingår att minska andelen otrygga anställningar och användandet av bemanningsföretag. Vi vill se över lagen och titta på de här sakerna för att samhällsuppdraget ska kunna garanteras. I Sekos upprop till politiker och Postnords ledning lyfter man just upp att postverksamheten är under stark förändring, att digitaliseringen medför minskade intäkter i takt med att brevvolymerna faller och att de lagstadgade servicemålen och de ekonomiska målen inte går ihop. Företaget ges inte rätt förutsättningar. Nuvarande postlagstiftning är dessutom utformad på ett sätt som missgynnar de postföretag som har ansvar för att upprätthålla samhällsuppdraget. Följden blir, som jag sa tidigare och som själva skriver rakt upp och ned, att de anställda utsätts för orimliga effektiviseringar, underbemanning och en hög andel med otrygga anställningar och att det är väldigt vanligt i verksamheten. Det är hög stress, med andra ord, precis som i så många verksamheter i vårt samhälle i övrigt där man i första hand tittar på vinst i stället för att sätta människan, funktionen och kvaliteten i fokus. Det är dags för förändring. Vi bör styra om skutan och sätta rätt perspektiv i centrum. Det är inte så att ekonomin är till för ekonomin och några få fickor, utan ekonomin är till för människan. Det är utifrån det vi måste planera våra verksamheter. Det här är återigen ett område där vi inte har lyckats . Postfrågor och grundläggande betaltjänster Jag vill läsa upp vad skriver till regeringen: Vi påminner gärna regeringen om de vackra orden i regeringsförklaringen: Ny teknik och effektivare arbetssätt ska inte leda till stress eller utslitning. Det här skulle jag vilja uppmana regeringen att titta på igen, för det verkar inte vara så som är fallet just inom den här verksamheten. Jag yrkar bifall till vår reservation 3, där vi tar upp just den här problematiken och kräver att postlagen ses över för att tillgodose de här behoven. Från sida ser vi allvarligt på problemet som många upplever med att inte ha tillgång till kontanter i dagens , särskilt i glesbygden där det ofta råder brist på uttagsautomater.