prot · H309120 · 2016-06-15 00:00:00 — Men när EU redan har makt röstar vi för att göra lagstiftningen så bra som möjligt eftersom EU redan utövar makt. Ni röstar för att göra den så dålig som möjligt. Det har ni gått till val på, och det respekterar jag att ni gör. Men vi röstar för att göra det så bra som möjligt där EU redan utövar makt. Det är precis det vi har sagt till väljarna, det är precis det vi gör och det är precis därför vi är så nödvändiga i . 135 (L): Jag tänkte instämma med statsministern på en punkt: Det går bra för svensk ekonomi. Det är särskilt anmärkningsvärt med tanke på att har gått igenom den djupaste finanskrisen . Man måste vara mycket gammal för att själv komma ihåg den förra finanskrisen av denna dimension. Det går bra för att vi under finanskrisen förde en mycket ansvarsfull ekonomisk politik. Vi har av Alliansens ekonomiska politik bakom oss och med rödgrön ekonomisk politik. Först hade vi med alliansregering, och sedan fick Alliansen igenom sin budget . Den var så hopplös, tyckte Löfven, att han utlyste nyval. Men det var tur att denna budget fick genomföras, för nu är vi så framgångsrika. Vi kan hålla med varandra om att det går bra för . Det kan ju inte vara så att det har gått så bra för bara . Det kan inte ens Löfven inbilla någon. Det är klart att det beror på att vi har fört en ansvarsfull ekonomisk politik. Under dessa år attackerade Löfven kärnan i vår ekonomiska politik, nämligen arbetslinjen. Stup i ett sa han att det var en attack mot den svenska modellen. Vi sänkte inkomstskatten för vanliga människor. Medlemmarna i och fick kraftigt sänkt inkomstskatt på arbete. Detta angrep Löfven hårt. Ni röstade nej till alla dessa skattesänkningar. Vi sänkte bolagsskatten och tog bort förmögenhetsskatten. Ni röstade nej till det också. Ni röstade nej och åter nej. Inget av detta återställer ni dock, och det beror på att ni tycker att det var rätt bra. Kan ni inte erkänna det? Jag erkänner att det går bra för . Kan inte du, , erkänna att Alliansens politik var framgångsrik? gick ur finanskrisen som en av västvärldens starkaste ekonomier. Kan du inte erkänna det, ? 136 Statsminister (S) replik: Vi kanske ska börja med några klarlägganden. Jag brukar anklagas för att ha för lite rutin i och inte veta vad som gäller. Men som har tillbringat en hel del tid i detta hus borde veta att det finns något som heter vårändringsbudget. Vi har inte kört med er budget hela . lade vi fram en vårändringsbudget, och då började omriktningen. Det är också sant, , att ni övertog ett budgetöverskott och lämnade ett gigantiskt budgetunderskott. Det är ett faktum; det går inte att komma ifrån. Krisen hade vi 2008–2009. Jag känner väl till den, för ni satt med armarna i kors och gjorde ingenting. Med vårt samhällsbygge ska vi försvara den svenska modellen. I det ingår att vi har mer skatteintäkter. väljer skattesänkningar igen, och han väljer skattesänkningar för dem som tjänar mest. Vad ser för stora samhällsekonomiska problem för de som tjänar mest som får av plånbokssatsningar? 137 (L) replik: Några förändringar gjordes från ; jag medger det. Men menar verkligen på allvar att högkonjunkturen började då, , med de små förändringar som då gjordes? Allvarligt talat, , är det under din intellektuella nivå att stå och påstå det. gick ur finanskrisen som en av västvärldens starkaste ekonomier. Människor reste från hela västvärlden till för att fundera på vad vi hade gjort. Du kan väl erkänna att det var bra? Och om det inte var bra, varför lägger du inte fram förslag om att höja dessa skatter igen – de jobbskatteavdrag som du står och skäller på och som gjorde att dina medlemmar i – alla busschaufförer, sjuksköterskor och undersköterskor – fick sänkt skatt för att de jobbade. Ni höjer ju inte. Varför gör ni inte det om det var så fel? Det är en bra medicin för att det lönar sig att arbeta, . Det är sanningen. Det är därför du inte rör dessa skatter. 138 Statsminister (S) replik: Vi sa redan i valrörelsen att vi inte kommer att förändra förutsättningarna för hushållen. Det som ligger på hushållen ligger där, och det ändrar vi inte. Det håller vi fast vid. Den stora skiljelinjen är huruvida vi ska ha större skatteintäkter för att kunna klara av samhällsbygget eller om vi ska ha mindre skatteintäkter. Vi ökar och investerar nu . Det är en mycket bra politik. Om den politiken hade varit skadlig hade den tilltro, den tillväxt och de investeringar som vi nu ser inte funnits. ser samhället, företagarna och människorna att vi investerar i igen. Detta skapar framtidstro och optimism. Det samhällsbygget tänker vi fortsätta med. Vi ska utveckla den svenska modellen, inte avveckla den. 139 (L) replik: För att blicka framåt något är det ingen konst att vara optimister när det är 4 procents tillväxt. Konsten är vad som händer när konjunkturen går ned nästa gång. Det ni nu gör är väldigt farligt, . Att vi har tillväxt beror på den ansvarsfulla ekonomiska politik som har förts. Men ökar ni budgetunderskottet, både och , trots att det är högkonjunktur. Jag tror på Keynes, och Socialdemokraterna har alltid trott på Keynes. Enligt Keynes bör budgetunderskottet minska när det är högkonjunktur. Dessutom har vi en dopad ränta. Tänk när den börjar återgå till normala nivåer igen – det är då utmaningarna kommer. Det är ingen konst nu med nollränta då folk lånar och spenderar och det blir fart i ekonomin. Konsten kommer , . Ni är inne på en farlig väg. Ni ärvde lador som var välvårdade . håller ni på att tömma ladorna, . Problemet är inte , utan det kommer när det blir lågkonjunktur. Det är då det behöver vara krut i ladorna, men det kommer inte att finnas. 140 Utbildningsminister (MP) replik: Politik kokar ofta ned till prioriteringar. Vi har aldrig obegränsat med resurser, men vi måste göra det bästa och viktigaste med de vi har. Jag tror att det viktigaste som finns i ett samhälle är skolan. Där läggs grunden för all annan utveckling, och där avgörs möjligheten att möta andra utmaningar. I alliansregeringens senaste budget lades av satsningarna på skattesänkningar. lades på skolan. När vi tillträdde som regering jobbade nästan 10 000 färre pedagogiska medarbetare i skolan. Det gäller inte bara lärare. Lärartätheten är ett svårt mått när vi har en så stor lärarbrist. När man skär ned på personal som gör att lärarna har tid med sitt jobb får eleverna mindre tid med lärarna. Vi har satsat, och jobbar 13 000 fler i skolan än när vi tillträdde. Så ser vår prioritering ut. Liberalerna har en annan. I sitt budgetförslag lade 14 gånger mer på skattesänkningar än på skolan. Det är lite förvånande. Tycker verkligen Liberalerna att skattesänkningar är 14 gånger viktigare än skolan? 141 (L) replik: Visst är det besvärande, , att lärartätheten ökade under alliansregeringen men sjunker med dig som utbildningsminister. Lärartätheten för utbildade lärare i var när jag tillträdde 2006. När jag lämnade hade den ökat med ett par procentenheter. Trots att det var svårt att få ungdomar att söka till lärarutbildningarna ökade lärartätheten för utbildade lärare i . sjunker den, och den har sjunkit snabbt. Det tog lite att sänka lärartätheten, men du har lyckats , . sjunker den kraftigt. Det är sant att ni anställer en del nya lärare, men det är obehöriga lärare. Jag vill att vi ska ha behöriga, utbildade lärare i svensk skola. Lärartätheten för utbildade lärare steg med alliansregeringen. Med sjunker den. 142 Utbildningsminister (MP) replik: Nej, , just det är inte besvärande, för ni fick färre elever, vilket ökar siffrorna automatiskt. blir det fler barn, fler elever i den svenska skolan. Det är rimligt. har vi en stor lärarbrist som byggts upp , också under dina , . Jag tror att var fjärde lärare lämnade yrket av andra skäl än pension som utbildningsminister. Då måste vi anställa. Vi måste utbilda fler lärare. Det är jättebra att söktrycket ökar till lärar- och speciallärarutbildningarna , men vi måste också anställa andra som gör att lärarna har tid för sitt jobb. Lärarna måste skapa ordning i klassrummen, och då är det jättebra att kunna jobba med någon mer – en elevassistent eller fritidspedagog. Om en elev behöver extra hjälp är det bra att man har möjlighet att få en speciallärare. Om en elev mår dåligt är det oerhört viktigt med elevhälsa. Om en elev inte kan svenska är det väldigt bra med en studiehandledare. Därför anställer vi fler i svensk skola. Ni skar bort 10 000 medarbetare. Vi har återanställt 13 000 medarbetare i svensk skola. 143 (L) replik: Jag tror att de flesta tycker att denna debatt är rätt tjafsig. Vi tycker båda att det är viktigt med lärare i skolan, och vi tycker båda att det är viktigt med personal. Lärartätheten varierar och går upp och ned. Sanningen är att den sjunker , och det kommer du att få jobba med, . Problematiken ligger egentligen i att skolan under har varit . För varje grej som ska förbättras nu måste staten ingripa. Varför är det så? Det kom en utredning från , som du själv har tillsatt. Den analyserade kommunaliseringen. I princip allt var fel med den. Det finns ingenting som staten inte vill gå in och styra mer. Men då uppstår frågan om staten ska styra allt och varför kommunerna ska ha hand om skolan. Kan du inte använda din till att berätta varför du tycker att kommunaliseringen av skolan var bra? (FÖRSTE VICE TALMANNEN: har inga fler repliker. Replikskiftet är avslutat.) 144 (V) replik: är en av världens stora vapenexportörer per capita. En av de stora importörerna från är . är indraget i ett mycket brutalt krig i . FN beräknar att bara de saudiska bombningarna har lett till att 785 barn har dödats och över 1 000 lemlästats. är alltså ett land i krig, förutom att det är en diktatur och bryter mot mänskliga rättigheter. uppmanar länder att inleda ett vapenembargo mot . Jag tycker att det är rimligt. har precis genomfört ett sådant embargo, men det förvånar mig att Liberalerna inte ansluter sig till oss och säger att vi faktiskt inte kan exportera vapen till ett land som bombar civilbefolkningen med sina attackflygplan och som dessutom är en diktatur och bryter mot mänskliga rättigheter. 145 (L) replik: Vi har just gjort en mycket bred uppgörelse i den parlamentariska vapenexportutredningen, där reglerna skärps. Hela syftet med skärpningen är att vapenexport inte längre kommer att medges till bland andra länder som . Lagen har ännu inte trätt i kraft; det är jag fullt medveten om. Men det är precis detta som är skärpningen av lagstiftningen, och det finns nog några länder till – möjliga köpare av svenska vapen – som kommer att råka ut för denna lista. Jag försvarar att har en försvarsmaterielindustri och att den behöver kunna få exportera vapen. Men svenska vapen ska användas till att försvara frihet och demokrati, inte hota frihet och demokrati. 146 (V) replik: Kan jag tolka ditt svar, , som att du tycker att det är fel att exporterar vapen till som landet är inbegripet i ett krig som dödar, lemlästar och driver människor på flykt? Låt oss göra frågan väldigt enkel: Tycker du att det är fel att fortsätter att exportera vapen till ? 147 (L) replik: Ja, det är därför jag har ställt mig bakom majoritetsyttrande, där Alliansen och regeringen är överens om att vi ska skärpa reglerna avsevärt. Innebörden är att länder som inte kommer att komma i fråga för fortsatt svensk vapenexport. 148 (KD): Dagens debatt har spänt över flera olika områden. En viktig del har varit utmaningarna att kunna integrera nyanlända bättre i vårt samhälle. Till min besvikelse saknas konkreta svar från de rödgröna partierna om hur den bredd av utmaningar som är kopplade till integration ska kunna hanteras och vändas till möjligheter. Har statsministern missat att det inte är arbetslöshet eller segregation som driver jihadism utan att det är värderingar? hade ett arbete, var född i och talade god engelska. Han levde inte i utanförskap; han levde i radikalisering. Jag har under den här debatten lyft upp den värderingskris som står mitt i och som ingen ansvarskännande politiker i kan blunda för. Vi får inte låta hopplösheten gro eller otryggheten bita sig fast. Vi måste föra en politik som uppmuntrar goda värden och som bottnar i det som gör starkt: frihet, människovärde, jämställdhet, eget ansvar och medmänsklighet. Sådant byggs inte med mer av passivitetens politik utan, precis som alla byggnationer, med en stadig och stabil värdegrund. I detta anförande instämde (KD). 149 Utbildningsminister (MP) replik: redovisar att en kvarts miljon barn växer upp i fattigdom i . Det handlar om barn som inte har råd med en bussbiljett eller glasögon och inte kan följa med sina vänner på bio. Ett samhälle prövas i hur det behandlar sina svagaste, sägs det, och det är de här barnen som politiken också måste handla om. Därför har vi gett oss den på att bryta barnfattigdomen. Vi höjer lägstanivån i föräldraförsäkringen, vi säkerställer att barn som behöver medicin ska få det oavsett föräldrarnas ekonomi, vi garanterar att barn som behöver glasögon för att kunna läsa vad som står på tavlan i skolan ska få det och vi höjer underhållsstödet, som legat still , för barn som växer upp med en ensamstående förälder. Det finns frågor där och har olika åsikter. I en debatt som denna kan vi peka på hbtq-frågorna till exempel. Men det finns också frågor där jag tror att vi delar en värdegemenskap, och detta är en av dem. Jag tror att också KD vill att vi ska göra vad som krävs för att inget barn ska behöva växa upp i fattigdom i . Ändå går ni emot de flesta av de här kraven som kan göra livet lite tryggare för de barn som behöver det mest. 150 (KD) replik: Tack för frågan, ! Det är viktigt att vi ser till att vända utvecklingen för de allra mest utsatta. Det finns barn som ser att föräldern inte kan gå till ett jobb och inte har en arbetsplats där någon väntar. Det behövs en politik för att fler ska komma i arbete. Det är det som är ekonomiska politik – alla ska kunna jobba av sin förmåga. Det är också ett sätt att vända utvecklingen med barn som inte ser sin förälder – en av dem eller båda – gå till jobbet. De satsningar som lyfter fram är också till stor del av karaktären allt till alla. Vi kristdemokrater var mycket bekymrade när regeringen bland annat plockade bort fritidspengen som ju var en satsning som var fördelningspolitiskt rätt och riktad mot de allra mest utsatta som kanske inte har råd att köpa en innebandyklubba eller åka på den fritidsaktivitet som de vill. För dem fanns fritidspengen, men den tog bort. 151 Utbildningsminister (MP) replik: Allt till alla. Är det vad du säger, , till ett barn som inte har möjlighet att få glasögon och som har ont i huvudet i skolan för att det inte går att läsa vad som står på tavlan? Är det vad du säger till ett barn vars föräldrar tvingas prioritera mellan medicin eller någonting annat? Avgiftsfri medicin till barn och möjlighet till glasögon för den som behöver det liksom att höja underhållsstödet som legat still under hela er tid i regering är väl ändå inte allt till alla? Det är en fungerande välfärd och insatser mot barnfattigdom. Vi kompenserar fullt ut för förändringen av fritidspengen på ett bättre sätt för att verkligen nå föräldrar utan att de ska behöva ansöka om stöd på samma sätt som . Visst, jobb är oerhört viktigt och helt avgörande för att bryta barnfattigdomen . Men de barn som är fattiga här och och har föräldrar som är arbetslösa och inte hittar ett jobb måste man faktiskt också göra insatser för. Det är det vi gör, och tyvärr säger ni nej till det. 152 (KD) replik: Vi kan ha lite olika lösningar på problemet som tar upp i den här debatten. Men han svarar inte på frågan varför regeringen tar bort fritidspengen, som ju var en satsning som vi kristdemokrater och Alliansen genomförde och som var riktad, fördelningspolitiskt rätt och som kunde hjälpa dem som kanske inte hade råd med de fritidsaktiviteter som man önskade ta del av. Regeringen tar bort det förslaget. Jobb är det absolut viktigaste för att kunna vända utvecklingen. Att som barn inte kunna se sin förälder gå till jobbet handlar inte bara om kronor och ören, utan det handlar också, tycker vi, om värdighet, och för föräldern att känna sig behövd och vara en del av en gemenskap på en arbetsplats. Därför behövs det mer av en politik som låter människor jobba av sin förmåga. Partiledardebatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2015/16:719 Interpellation 2015/16:719 Översyn av Arbetsförmedlingen av (C) Interpellationen kan inte besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. § 4 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till socialförsäkringsutskottet: RiR 2016:10 Asylboenden – arbete med att ordna boenden åt asylsökande § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:181 till näringsutskottet 2015/16:RS5, RS6 och RS7 till 2015/16:3425 till utbildningsutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2015/16:MJU17 Sanktionsavgifter för andra aktörer på fiskets område än yrkesfiskare m.m. 2015/16:MJU18 och EU:s kemikalielagstiftning m.m. 2015/16:MJU22 Avfallshierarkin 2015/16:CU23 Stärkta sanktionsmöjligheter för 2015/16:CU24 Kvarstad på bankmedel inom EU 2015/16:SoU8 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 betänkande 2015/16:UU18 2015/16:90 och redog. 2015/16:NR1) 153 (SD): Det har varit många timmars partiledardebatt här, och jag noterar att kammaren successivt har blivit allt tommare. Tyvärr, vill jag tillägga, för är en stor del av vårt liv och en stor del av var vi lever och verkar. Av fullt förklarliga skäl har partiledardebatten som precis har avslutats haft mycket stort utrikespolitiskt fokus, åtminstone under den första halvan. De händelser som vi har sett i vår omvärld, inte minst de förfärliga händelserna i , lyfter på ett smärtsamt sätt upp att vi inte är ensamma och isolerade i vår lilla hörna på jorden utan att vi är en del i en större värld där det finns mycket kvar att göra. har en viktig och gemensam plats i detta. Det nordiska samarbetet har visat att man kan samarbeta och nå framgångar på ett väl balanserat och vänskapligt sätt. Ungefär mitt i partiledardebatten noterade jag ett replikskifte mellan min partiordförande och vår statsminister . Det handlade om brexitomröstningen och om EU och huruvida man ska fortsätta vara medlem i unionen så som den ser ut eller inte – eller om man är redo att åtminstone omförhandla avtalet. I det replikskiftet blev det smärtsamt tydligt att för vår statsminister liksom för alldeles för många andra i vårt land är det oklart vad som är ett samarbete och om det kan se ut på fler sätt än ett. Samarbetet i – som jag har förmånen och äran att vara del av – visar på ett tydligt sätt vad ett samarbete är utan att man för den sakens skull behöver gå för långt och hamna i statsbildning eller instifta lagar på en överstatlig nivå och köra över medborgarna i respektive medlemsland eller medlemsområde. I samma replikskifte lyfte statsministern bland annat fram att som en del i en global värld måste vi samarbeta för att göra oss hörda. Vi måste vara en del i större samarbeten. Jag är därför mycket glad över att man från och den svenska delegationens sida i kommande minisessioner också diskuterar och lyfter vidare det faktum att gemensamt är världens tionde största ekonomi och därmed på ett mycket djupare sätt borde kunna arbeta tillsammans som en del i G20-samarbetet. har , som jag har lyft fram, haft ett välfungerande samarbete, och vi har utvecklats. Vi har haft passfrihet och rörelsefrihet och jobbat med arbetsmarknader, handel och med att få bort gränshindren mellan våra länder. I de skrivelser vi behandlar här lyfts gränshinderfrågorna också fram som frågor som är av stor vikt även i fortsättningen. Det är där vi lägger mycket fokus, av fullt naturliga skäl. Som vi alla vet har det senaste årets påfrestningar lett till att det har skapats vissa nya hinder. Vi har sett nya hinder för den passfrihet som vi har kunnat åtnjuta tack vare ett välfungerande samarbete mellan länder som har en lång historia tillsammans. Vi har god förståelse för varandra och har stegvis kunnat utveckla väl fungerande system för att fortsätta leva tillsammans även om vi är separata länder. Inre gränskontroller har återinförts. Det är gränskontroller som mitt parti förvisso stöder helhjärtat, så som situationen är . Men vi var också det parti som starkast drev på för att vi skulle nappa på den hand som som hastigast sträckte ut om att vi kanske borde säkerställa att rörelsefriheten och passfriheten inom fortsätter att bevaras. Vi har också drivit på för att vi i stället ska hjälpas åt att bevara de yttre gränserna för det nordiska samarbetet. De motiveringar som har anförts för id-kontrollerna och som jag som sagt står bakom är att de yttre gränskontrollerna för Schengen har fallit. Där har man inte gjort det man ska. Men inom har vi klarat av att ha fungerande yttre gränser och ha rörelsefrihet mellan våra länder tidigare, redan innan vi tog del av passfriheten och rörelsefriheten inom hela EU. Det borde inte vara särskilt svårt eller märkligt att vilja återgå till det. Tyvärr har jag konstaterat att sådant intresse inte verkar finnas hos andra. Det är oerhört sorgligt. Inom ramen för det nordiska samarbetet har tidigare lyft fram att vi bland annat vill fokusera på ett stärkt försvarssamarbete. Det går någorlunda framåt där, om än sakta. Vi vet att det finns starka intentioner även i för att jobba mer tätt ihop med . Jag önskar att man fortsätter att arbeta med detta inom hela . Vi har som sagt en lång historia av gemenskap och liknande utveckling i våra länder. Vi har förståelse för hur arbetet ser ut i våra grannländer liksom i vårt eget, och vi har utvecklat system för att få detta att gå ihop. I det betänkande som vi debatterar har en reservation, reservation nr 1, som jag vill passa på att yrka bifall till. Den handlar om att fira ett nordiskt år, för att ge stöd för just det samarbete som har präglat . I , då vi ser att internationella samarbeten inte riktigt fungerar som det var tänkt – de har ingen folkförankring och riskerar snarare att splittra omvärlden än fortsätta hålla den samman och visa på fredlig utveckling genom utbyte av erfarenheter, kunskaper, färdigheter och kompetens – anser vi att det är viktigt att lyfta fram och hylla det som vi har lyckats med i . Vi har haft av inbördes fred och passfrihet och handelsfrihet, vilket jag har lyft fram tidigare. Vi har haft en gemenskap och en utveckling som har stärkt värderingar som är grundläggande för inte bara vårt sätt att leva utan för en stor del av det som vi anser vara självklart i den demokratiska världen. Det gäller i såväl västvärlden som i alla stater som kallar sig demokratiska. Vi har en djupt förankrad inställning till jämställdhet, till respekt för olikheter och till frihet för envar att leva så som den personen önskar, så länge det inte går ut över någon annan. I då oroligheterna i vår omvärld växer och tar sig allt mörkare och alltmer förfärliga uttryck och som dessutom sammanfaller med 100‑årsjubileet för , anser vi att det vore rimligt och trevligt att visa och stå upp för hur välfungerande internationella samarbeten kan byggas. Vi anser att vi ska stå upp för de gemensamma värden som har byggt de nordiska länderna starka, både var för sig och tillsammans, och därmed också hylla vårt samarbete genom att fira ett nordiskt år, 2019. 154 (C): Välkommen till den här debatten, nya ministern för nordiska frågor! Det är alltid trevligt att se någon från regeringen närvara. Det här är ett betänkande som är baserat på parlamentarikernas arbete i men också på ministerrådets arbete.