prot · H309128 · 2016-08-25 00:00:00 — vice talmannen meddelade att (L) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. att (C) avsagt sig uppdraget som ersättare för riksdagsledamot, att Lawen Redar (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i skatteutskottet, att avsagt sig uppdraget som riksrevisor och att avsagt sig uppdraget som ledamot i till ombudsmän och riksrevisorerna. Kammaren biföll dessa avsägelser. Från hade följande skrivelse kommit in: har meddelat att hon önskar bli entledigad från uppdraget att vara ledamot i till ombudsmän och riksrevisorerna. till ombudsmän och riksrevisorerna består enligt 13 kap. 16 § riksdagsordningen av ordförande och två andra ledamöter. De väljs var för sig av efter varje ordinarie val till för tiden intill dess ett nytt val till nämnden har ägt rum. Suppleanter ska inte utses. Val av ledamöter i nämnden bereds av (tilläggsbestämmelse 13.16.1). Under förutsättning att kammaren godkänner begäran om att bli entledigad föreslår enhälligt att för tiden till dess ett nytt val har ägt rum till ledamot i till ombudsmän och riksrevisorerna väljer f.d. biträdande riksdagsdirektören . hade enhälligt föreslagit att för tiden till dess nytt val ägt rum skulle välja f.d. biträdande riksdagsdirektören till ledamot i till ombudsmän och riksrevisorerna. Kammaren biföll förslag och utsåg därmed till dess nytt val ägt rum till ledamot i till ombudsmän och riksrevisorerna , f.d. biträdande riksdagsdirektör § 3 Justering av protokoll Protokollen för den 8–10, 13–17, 20–22 och 27–justerades. § 4 Anmälan om interpellationer vice talmannen anmälde att 18 interpellationer hade framställts. § 5 Anmälan om skriftliga frågor och svar vice talmannen anmälde att 121 skriftliga frågor hade framställts och att 131 svar på skriftliga frågor hade kommit in. § 6 Anmälan om förändring i regeringens sammansättning Från statsminister (S) hade följande skrivelse kommit in: Förändringar i regeringens sammansättning Jag har fattat följande beslut om regeringens sammansättning. har entledigats som statsråd. Skrivelsen lades till handlingarna. § 7 Anmälan om återtagande av plats i att (V) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (V), att (SD) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare för (SD) upphört för (SD), att (MP) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (MP) samt att (MP) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (MP). § 8 Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att (S) inträtt som ersättare för (S) i stället för som tidigare meddelats samt att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för (M) för hans ledighet –. § 9 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i socialutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald –till § 10 Meddelande om namnändring vice talmannen meddelade att (S) ändrat namn till . § 11 Anmälan om ordförande i vice talmannen anmälde att (MP) valts till ordförande i . § 12 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2015/16:40 för från trafikutskottet och 2015/16:42 för från trafikutskottet. § 13 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:727 Interpellation 2015/16:727 Behovet av reformer på arbetsmarknaden av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Interpellation 2015/16:728 Interpellation 2015/16:728 Statsbidrag till studieförbund av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är byte av statsråd och redan tidigare inbokade engagemang och resor. Interpellation 2015/16:731 Interpellation 2015/16:731 Fas 3 av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Interpellation 2015/16:736 Interpellation 2015/16:736 Lärarlösa lektioner av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är byte av statsråd och redan tidigare inbokade engagemang och resor. Interpellation 2015/16:739 Interpellation 2015/16:739 Beredskapsjobb av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Interpellation 2015/16:747 Interpellation 2015/16:747 Grov kvinnofridskränkning av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 14 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM99 Förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster KOM(2016) 285, SWD(2016) 166 till trafikutskottet 2015/16:FPM100 Förordning om konsumentskyddssamarbete KOM(2016) 283, SWD(2016) 164 till civilutskottet 2015/16:FPM101 Ändringar i direktivet om audiovisuella medietjänster KOM(2016) 287 till 2015/16:FPM102 En europeisk agenda för delningsekonomin KOM(2016) 356 till näringsutskottet 2015/16:FPM103 Meddelande om onlineplattformars roll i den digitala ekonomin KOM(2016) 288 till trafikutskottet 2015/16:FPM104 EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism KOM(2016) 379 till 2015/16:FPM105 Förordning om grossistledet på roamingmarknader SWD(2016) 202, KOM(2016) 398, KOM(2016) 399, SWD(2016) 200 till trafikutskottet 2015/16:FPM106 Meddelande från kommissionen – Europeiska standarder för 2000-talet KOM(2016) 358 till näringsutskottet 2015/16:FPM107 Passagerarfartygspaketet KOM(2016) 370, KOM(2016) 371, KOM(2016) 369 till trafikutskottet 2015/16:FPM108 Meddelande om handlingsplan för integration av tredjelandsmedborgare (2016) 377 till arbetsmarknadsutskottet 2015/16:FPM109 Förslag till en rekommendation om inrättandet av en kompetensgaranti KOM(2016) 382 till utbildningsutskottet 2015/16:FPM110 En reviderad europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande KOM(2016) 383 till utbildningsutskottet 2015/16:FPM111 Förslag till EU:s årsbudget SEC(2016) 280 till finansutskottet 2015/16:FPM112 Ny partnerskapsram med tredjeländer KOM(2016) 385 till utrikesutskottet 2015/16:FPM113 Nytt blåkortsdirektiv KOM(2016) 378 till socialförsäkringsutskottet 2015/16:FPM114 Utvärdering av investeringsplanen för KOM(2016) 359 till finansutskottet 2015/16:FPM115 Förordning om ett unionsprogram för stärkt delaktighet för konsumenter i finansmarknadslagstiftningen KOM(2016) 388 till finansutskottet 2015/16:FPM116 Ny II-förordning SWD(2016) 208, KOM(2016) 411, SWD(2016) 207 till civilutskottet 2015/16:FPM117 Revidering av fjärde penningtvättsdirektivet KOM(2016) 450 till finansutskottet 2015/16:FPM118 Meddelande om stärkt motståndskraft i nätverk och informationssystem (cyberresiliens) KOM(2016) 410 till försvarsutskottet 2015/16:FPM119 Rådsbeslut om frihandelsavtal med – CETA KOM(2016) 443, KOM(2016) 444, KOM(2016) 470 till näringsutskottet 2015/16:FPM120 Ramprogram för för grundläggande rättigheter 2018–2022 KOM(2016) 442 till § 15 Anmälan om granskningsrapporter vice talmannen anmälde att följande granskningsrapporter hade kommit in från : RiR 2016:13 konsulära krisberedskap – förutsättningar för effektiv insats? RiR 2016:14 Den offentliga förvaltningens digitalisering – En enklare, öppnare och effektivare förvaltning? RiR 2016:15 Det livslånga lärandet inom högre utbildning RiR 2016:16 Behövs myndigheternas delårsrapporter? – Nytta och kostnader § 16 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:195 till finansutskottet 2015/16:190 till socialutskottet 2015/16:192 till justitieutskottet KOM(2016) 378 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 418 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 17 Svar på interpellation 2015/16:738 om transportinfrastrukturen i 1 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra den gränsöverskridande transportinfrastrukturen i . De nordiska länderna är varandras största handelspartner, och den dagliga pendlingen mellan länderna är omfattande. Det är också stora godsflöden som passerar gränserna mellan våra länder. Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen, i alla delar av landet, gör det attraktivt att bo och arbeta över landgränserna och möjliggör att transporter kan ske på ett effektivt sätt. Dialog mellan de nordiska ländernas regeringar är väsentligt för att åstadkomma detta. Utvecklingen av gränsöverskridande transportinfrastruktur bör omfatta alla transportformer och ingå i den löpande dialogen mellan ländernas regeringar och det fortsatta myndighetssamarbetet. Jag har och våren haft bilaterala samtal med mina nordiska kollegor. Jag tog också initiativ till ett gemensamt möte med de nordiska ministrarna om samarbete kring infrastruktur och infrastrukturplanering. Mötet skulle ha ägt rum , men det fick tyvärr ställas in med mycket kort varsel. Jag utgår dock från att det finns en fortsatt stark vilja till dialog om frågorna. Regeringen avser att lämna en proposition till om hur man ser på inriktningen av investeringar och underhåll. När har slagit fast en inriktning följer åtgärdsplanering i syfte att ta fram en trafikslagsövergripande nationell plan och länsplaner för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Fastställelse av planerna beräknas . Konkreta projekt och åtgärder tar regeringen ställning till i den kommande åtgärdsplaneringen. I det arbetet kommer kopplingen till våra grannländer att vara en viktig aspekt att ta hänsyn till. 2 (M): Jag tackar ministern för svaret. Det är bra att ministern vill vara aktiv i samarbetet med sina nordiska kollegor. Det är många transportstråk som passerar landgränser, och då är ett gott samarbete mellan olika länder helt nödvändigt. Det är inte minst viktigt för våra svenska företag att kunna komma hela vägen med sina varor. Med interpellationen vill jag särskilt lyfta fram stråket mellan Mo i i , i och i . Det är ett mycket viktigt godsstråk för norra . Det handlar om att hålla transportvägen österut öppen. Här är länken mellan och , över Kvarken, mycket viktig. Arbetet med en väl fungerande färjeförbindelse, som också fungerar långsiktigt, påbörjades av alliansregeringen när var infrastrukturminister. Löftet från de rödgröna politikerna i var, åtminstone före valet, att detta skulle fortsätta även med en rödgrön regering. Det var hög svansföring i detta. I rapporten om tillväxt från norr lyftes infrastrukturens betydelse fram som en framgångsfaktor. Just det stråk som jag nämnde lyftes fram som extra centralt. Det är viktigt för en stor del av att det fungerar. Jag vill veta hur ministern ser på detta stråk som passerar genom tre nordiska grannländer och hur hon tänker jobba för att se till att det fungerar . I den förra ansökan till EU ville den finska regeringen tillsammans med regionerna på båda sidor vara med och finansiera detta, men den backade i det läget ur. Jag vill veta om den kan tänka sig att vara med och ta ett ekonomiskt ansvar i nästa ansökan. 3 Statsrådet (S): Det arbete som hänvisar till och som påbörjades under den förra mandatperioden har regeringen fortsatt, framför allt genom att ställa sig bakom den EU-ansökan som lämnades in och där man önskade få medfinansiering från EU till Kvarkenfärjan. fick man tyvärr inte komma med i den här omgången, men jag gissar att man kommer att återkomma med en förnyad ansökan i nästa sökomgång. Den har inte backat ur, utan både den tidigare och den nuvarande regeringen har varit tydliga med att vi inte medfinansierar gränsöverskridande färjedrift eller investeringar i fartyg. Skälet är att det skulle kunna få en prejudicerande verkan på andra gränsöverskridande färjeförbindelser, där vi är noga med att inte ha några statliga stöd. Däremot bidrar regeringen som sagt med andra åtgärder och ställer sig bakom ansökan. Regeringen kommer även fortsättningsvis att både följa frågan och ge det stöd som är möjligt utifrån den principiella hållningen att vi inte medfinansierar gränsöverskridande färjetrafik. Jag vågar nog påstå att ditt parti inte har någon avvikande uppfattning i den frågan, . Åtminstone hade ni inte det när ni satt i regeringsställning. Detta är ett viktigt stråk, på samma sätt som det finns flera viktiga stråk vad gäller såväl handel och godstransporter för vidare transport ut i världen som arbetspendling. Därför kommer vi i nästa nationella plan att ha med den gränsöverskridande trafiken som en viktig aspekt av vilka prioriteringar man ska göra. Det innebär inte att infrastruktur har en egen nationell plan, utan den nationella planen har som ambition att säkerställa tillgänglighet i hela vårt land och också beakta de viktiga gränsöverskridande transportstråk som vi har i olika delar av landet, bland annat i . 4 (M): Låt mig börja med att återigen säga att det är bra att ministern tycker att detta är viktigt och att man vill lyfta fram det i ord. Men sedan kommer den viktiga frågeställningen, nämligen vilka pengar man är beredd att skicka med för att förverkliga vackra ord. Där kommer bland annat Kvarkenfärjan in som en mycket viktig del. Den är en länk mellan och och hela det godsstråk som börjar i Mo i i och passerar och och vidare österut. Då måste man ha en fungerande färjeförbindelse långsiktigt. Jag kan bara notera att den finska regeringen gör en annan bedömning än den , i alla fall den nya regeringen. Där är man beredd att gå in med ekonomiskt stöd, men den är inte det. Det kan jag bara beklaga. Ministern nämnde att den gamla regeringen – alliansregeringen – inte hade någon annan uppfattning, men det stämmer inte helt och hållet. När arbetet påbörjades sa man: Låt oss återkomma i nästa steg om finansieringen, när det väl ska byggas. Jag tycker att ministern gör det lite enkelt för sig. Nej, ska självfallet inte ha någon egen infrastrukturplan. kanske man skulle önska att det var så, men jag tror inte heller att det är bra långsiktigt. Frågan är dock hur man prioriterar. På vilket sätt är ministern beredd att prioritera detta viktiga godsstråk i ? Jag kan bara konstatera att ministerns egen partikollega, kommunalrådet i – han är socialdemokrat precis som ministern – är jättearg på regeringen för att den inte är beredd att fullfölja det som lovades från början. Han gick till och med så långt att han i en tidningsartikel – jag gissar att ministern också tog del av den tidigare , herr talman – hotade med att strypa medfinansieringen till ett eventuellt påbörjande av Norrbotniabanan. Det är inte bra om man som regering inte är beredd att fullfölja tidigare åtaganden. Det kan jag bara beklaga. Den finska regeringen inser vikten av detta och är beredd att gå in och stötta ekonomiskt. Jag vet inte om det är värt att förlänga debatten så mycket, herr talman. Jag tycker att ministern är tydlig i sitt svar. Det finns inga pengar att vänta för att få till stånd en fungerande färjeförbindelse, om jag har tolkat henne rätt. 5 Statsrådet (S): Det blir ett försök att göra en historieskrivning på det ena eller andra sättet. Det finns tydliga uttalanden från den förra infrastrukturministern där det framgår med all önskvärd tydlighet att någon medfinansiering inte är att vänta. Det finns allmänna skrivningar om att man tycker att detta är viktigt och att man är beredd att fortsätta att stödja det, men det var tydligt uttalat att någon medfinansiering inte var aktuell. Det är inte så att regeringen inte har fullföljt ett löfte från den tidigare regeringen. Det är historieförfalskning, skulle jag vilja påstå. Det var den dåvarande alliansregeringen som fattade beslut om den gällande infrastrukturplanen, det vill säga den som gäller . Om man hade haft för avsikt att medfinansiera en färjeförbindelse hade man naturligtvis tagit höjd för det i infrastrukturplaneringen. Det valde man att inte göra. Det är svårt att tolka det på något annat sätt än att man inte hade för avsikt att medfinansiera. Jag hoppas att man kan hitta lösningar. Där har regeringen varit beredd att föra diskussion med parterna regionalt om andra åtgärder som regeringen kan vidta för att stödja projektet. Det kommer vi att fortsätta att göra. Vi ser inte att det är en framkomlig väg att lägga in medfinansiering i fartyg, för det skulle kunna få konsekvenser på andra håll. Det prejudikatet vill regeringen inte medverka till att sätta. Det ville inte den gamla regeringen heller, förmodligen på goda grunder. Exakt vilka prioriteringar som regeringen kommer att göra i nästa nationella plan är för tidigt att säga, men vi har uppgraderat betydelsen av fungerande godsstråk i förhållande till hur den gamla regeringen såg på det. I de underlag vi får in har vi särskilt begärt att man också ska beakta godsframkomlighet. Vi har även haft en särskild godshearing för att säkerställa att de behoven blir tillgodosedda i nästa nationella plan. 6 (M): Som jag sa tidigare finns det inte någon större poäng med att förlänga debatten ytterligare. Det finns egentligen inga svar från ministern vad gäller satsningar på detta stråk, annat än i ord. Det är pengar som behövs för att säkra både färjeförbindelsen och stråket i övrigt. Som jag sa tidigare kan jag bara beklaga att den nya inte har förstått betydelsen av detta, så som den finska regeringen och regionerna på båda sidor har gjort. 7 Statsrådet (S): Jag kan än en gång konstatera att det var den dåvarande alliansregeringen som fattade beslut om den infrastrukturplan som gäller nu – den nationella planen för investeringar och underhåll i statlig infrastruktur. Där finns till en Kvarkenförbindelse. Där befinner vi oss. Hur nästa nationella plan ska se ut kommer regeringen att fatta beslut om om ett och ett halvt till . Sannolikt kommer vi inte heller då att medfinansiera fartyg, men det innebär inte att vi inte kommer att värdera och prioritera infrastruktur i . Det finns fler objekt som vi har haft lite olika syn på. Så mycket mer än vackra ord fanns det faktiskt inte från den gamla regeringen heller i den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2015/16:740 om olagliga körskolor 8 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att intensifiera arbetet för att stävja problematiken med olagliga körskolor. För att bedriva trafikskola krävs tillstånd från Transportstyrelsen, vilket regleras genom lagen om trafikskolor. Vid tillståndsgivningen görs en bedömning av om den sökande med hänsyn till personliga och ekonomiska förutsättningar bedöms ha förutsättningar att bedriva trafikskoleverksamhet. För övningskörning krävs det att eleven har ett körkortstillstånd, och det krävs även en godkänd handledare som innehar ett handledartillstånd. Den som vill vara handledare ska ha genomgått en introduktionsutbildning, vilket även eleven ska ha gjort. För att motverka olaglig övningskörning ändrade man reglerna för hur många elever en handledare får ha till högst 15. Det finns inte någon utvärdering av regelförändringen inom branschen, men branschen och Transportstyrelsen har fått signaler om att förändringen inte har fått det genomslag som den förväntades få. Transportstyrelsen tittar därför särskilt på frågan och planerar att genomföra en utvärdering av regelförändringen. Polisen har det huvudsakliga ansvaret att bekämpa brottslig verksamhet, och Transportstyrelsen har en dialog med polisen, och kring frågor om olaglig trafikskoleverksamhet. Att göra det enkelt för branschen att följa reglerna är ett bra sätt att motverka svart körskoleverksamhet, och därför gav regeringen Transportstyrelsen i uppdrag att analysera regleringen av trafikskolor och förarutbildare och föreslå författningsändringar i syfte att åstadkomma enkla och ändamålsenliga regler för tillträde och tillsyn. Regeringsuppdraget har genomförts i samarbete med branschorganisationerna och har resulterat i konkreta förslag från Transportstyrelsen på regeländringar som underlättar för företag i branschen. Transportstyrelsen går tillsammans med branschen vidare för att utveckla bättre möjligheter att arbeta med egenkontroll. Regeringen anser att rättvisa konkurrensvillkor är en mycket viktig fråga oavsett bransch. Företag som gör rätt för sig ska inte utkonkurreras av dem som inte följer lagar och regler. En god förarutbildning är viktig för att ge blivande körkortstagare nödvändiga kunskaper för att framföra fordon på ett säkert sätt. Det handlar i det stora perspektivet om nollvisionen. 9 (M): Jag vill återigen börja med att tacka ministern för hennes svar. Jag har frågat ministern hur hon tänker intensifiera arbetet med att stävja problematiken med de svarta trafikskolorna. Jag försöker tolka ministerns svar och kan inte se annat än att ministern inte avser att öka tempot i detta. Har jag fel får ministern gärna säga det i sitt nästa inlägg; hon har åtminstone några inlägg till. De svarta körskolorna breder ut sig explosionsartat i hela . Från att ha varit ett relativt litet storstadsfenomen är detta nu ett problem i hela vårt land. Omfattningen ser dessutom ut att ha vuxit väldigt mycket – upplever av de lagliga trafikskolorna ett stort problem med de svarta trafikskolorna. Det innebär att man i vissa fall till och med blir utkonkurrerad av olaglig verksamhet. Det finns två stora problem med de svarta trafikskolorna och hur de snabbt breder ut sig. Det första är att trafiksäkerheten äventyras när man har obehöriga och okvalificerade utbildare, och det andra är att de lagliga trafikskolorna drabbas. Men självfallet blir även enskilda som, ibland i god tro, köper tjänster av svarta körskolor drabbade. De lagliga trafikskolorna betalar sina tillsynsavgifter, eventuella vinstskatter, sociala avgifter, löneskatter och moms. Det är grunden för det sätt vi lever på i det här landet. Det är grunden för att finansiera den gemensamma välfärden. Det är skatter från företag som sköter sig som gör att vi kan ha en skola tillsammans, att vi kan ha sjukvård, äldreomsorg och allt annat vi tycker är viktigt. Det är grunden i det svenska samhällskontraktet. Vår uppgift som politiker, herr talman, är faktiskt att se till att de skötsamma företagen inte utkonkurreras av företag som missköter sig. Man ska betala sina skatter och avgifter, och man ska följa gällande regler. Det är på det sättet det ska fungera. När de svarta körskolornas verksamhet nu breder ut sig får vi både trafikproblem och långsiktiga problem med att finansiera den gemensamma välfärden. Ministerns ingång att företag som följer lagar och regler inte ska konkurreras ut av svart verksamhet – det är vad hon säger i sitt svar – tycker jag i grunden är bra, men jag hade blivit chockad om ministern hade haft en annan uppfattning än att företag ska följa lagar och regler och att man inte ska ha olaglig verksamhet. Min fråga till ministern är ju faktiskt om hon tänker intensifiera arbetet med detta. Är hon nöjd och tycker att det är ganska bra som det är , eller finns det skäl att öka på detta? Jag är som sagt glad att ministern är emot olaglig verksamhet, men jag tycker att det är självklart. Min fråga kvarstår alltså: Vad tänker ministern göra? Tänker hon öka tempot, eller är hon nöjd med läget som det är? 10 Statsrådet (S): Jag tror att det framgår med all önskvärd tydlighet av mitt svar att jag inte är nöjd med situationen så som den är. ska man vara klar över att vi har myndigheter i det här landet som har lite olika uppdrag och uppgifter. På mitt område har jag ingen myndighet som har som uppgift att stävja brottslig verksamhet, utan det är polisens uppgift. När det gäller skattesmitning är det uppgift, när det gäller arbetsmiljöfrågor är det uppgift och så vidare. Transportstyrelsen, som ligger under mig, har ett tillsynsansvar för de trafikskolor som är just trafikskolor, det vill säga har de tillstånd som krävs.