prot · H40942 · 2016-12-08 00:00:00 — Vi ser hur kvinnor, homosexuella och oliktänkande kränks där , och det har inte hållits val där på över . måste också driva de frågor som är politiskt känsliga globalt. Det kan vara hbtq-personers rättigheter men också abortfrågan. Vi vet att presidentkandidaten talade om vikten av att ge våldtäktsoffer tillgång till säkra aborter i exempelvis krigszoner. fick i stället en mycket populistisk, konservativ president, och då är det speciellt viktigt att och andra länder bygger allianser. Ett barn, en lärare och en penna kan förändra världen, sa 19-åriga , som sköts i huvudet av talibanerna för att hon ville gå i skolan. I bara vart femte land i världen är det lika många flickor som pojkar som är inskrivna i skolan, och därför måste utbildningsbiståndet prioriteras. Det påverkar nämligen nästa generation. Den som förlorar sin historia förlorar också sig själv. Därför är det viktigt, inte minst för den västerländska civilisationen, att se till att det som har rivits ned under Daishs period med massvåld i byggs upp igen. Förstörelse av kulturarv är en självklar del av varje totalitär ideologi. Inget folkmord är fullbordat utan kulturell rensning. Därför vill vi prioritera också denna fråga. Vi vet att ICC dömde förstörelse av kulturarv som ett krigsbrott. Vi önskar att detta prioriteras i biståndet på ett mycket skarpare sätt. Avslutningsvis, herr talman, lever vi i en märklig tid. Det är inte bara utifrån liberala principer och kosmopolitiska övertygelser som det är rätt att stödja de goda krafter som med risk för livet kämpar för demokrati. I dagens värld är det en ren överlevnadsstrategi. 30 (KD): Det är onekligen en dyster bild av världen som målas upp i dagens debatt. När jag förberedde mig inför detta anförande var min ursprungstanke att jag skulle inleda med att lyfta upp allt positivt och påvisa att biståndet verkligen har gjort skillnad: hur vi kan se en förbättrad tillgång till rent vatten, hur barnadödligheten har minskat och hur fler barn har möjlighet att gå i skolan. För självklart finns dessa ljusglimtar – biståndet räddar liv. Men när en värld brinner, när despoter som förtrycker och förföljer den egna befolkningen bara blir fler och när bilderna på barn som lider och dör i östra , i och i andra delar av världen aldrig tycks ta slut är det inte läge att bara betona att minsann är en humanitär stormakt eller slå oss för bröstet för att i alla fall vi lever upp till våra globala åtaganden i en värld som brinner. Jag menar inte att vi inte ska vara stolta över framgångar eller tappa gnistan för att göra världen bättre. Varje mun som mättas, varje kvinna som kommer in på arbetsmarknaden, varje individ som tillåts älska vem den vill och tillåts tänka, skriva, tala, rösta och be fritt är en framgång, och därmed ökar chanserna till utveckling. Men jag menar att det med den världsutveckling vi ser och de enorma behoven kanske är viktigare än någonsin att se till att prioriteringarna är så väl avvägda som det bara går. Frågan vi bör fokusera på är: Vilken roll kan och ska spela i en värld som brinner? har samma syn som regeringen på hur mycket medel som bör gå till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Däremot hade vi velat se andra prioriteringar inom budgeten, och det är dessa som jag nu kommer att redogöra för. För det första gör det rådande världsläget att vi i vårt budgetförslag avsätter mer av den svenska biståndsbudgeten till humanitära hjälpinsatser, detta för att bidra till att skapa trygghet och framtidstro för fler medmänniskor som flyr för sina liv. Förutom att kraftsamla stöd till stora internationella organisationer som UNHCR, Programme och , det vill säga de organ som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, anser vi att regeringen måste vara ännu mer kreativ med att nå fram med hjälpen. På grund av väpnade strider eller diktaturregimer är det inte möjligt att nå fram med bistånd via officiella kanaler. Vi föreslår därför i vår motion att det civila samhället, i form av små frivilligorganisationer och samfund som ofta har kontakter och direkta distributionssystem, bör nyttjas betydligt mer. De arbetar i den direkta frontlinjen i katastrofområden, de har ofta mycket bra lokalkännedom och de finns på plats mer långsiktigt. För det andra vill se ett ännu tydligare fokus på att stärka demokratiutvecklingen och öka respekten för mänskliga fri- och rättigheter. Det är minst sagt tragiskt att se hur friheten och demokratin i världen är på stark tillbakagång och hur maktfullkomliga ledare i land efter land klamrar sig fast vid makten – , och . Vi håller alla andan inför vad som ska hända med i . Han verkar inte vilja flytta på sig. Det har sagts , men det tål att upprepas: Demokrati är den bästa garanten för fred och säkerhet. Demokratier krigar inte mot varandra. Och det är bara med varaktig och stabil demokrati som grund som social och ekonomisk utveckling kan få ett hållbart fäste i samhällen. ska stödja demokratikämpar och verka för stärkt yttrandefrihet och tankefrihet i länder där det begränsas hårt. Flera av det civila samhällets organisationer arbetar särskilt för att stödja oppositionella grupper i repressiva stater runt om i världen. Det arbetet är oerhört betydelsefullt för de enskilda som riskerar sina egna och sina familjers liv och säkerhet, för att de står upp för dessa fri- och rättigheter. Vi kristdemokrater föreslår därför i vår motion att en frihetsfond ska instiftas. Den ska fungera lite mer flexibelt för att ge stöd till dem som kämpar, så att de kan verka och leva mer värdigt. Genom historien har vi sett att enskilda personer kan spela en avgörande roll för utvecklingen i ett land. får de och deras familjer som sagt betala ett oerhört högt pris för det. Hälsoinsatser är ofta mätbara. Milleniemålen visar också att detta bistånd har gett mycket bra resultat. Barnadödligheten har minskat från 1990 till 6,6 miljoner 2014 – till stor del tack vare satsningar på vaccinationsprogram, insatser mot malaria och ökad tillgång till rent vatten. Men fortfarande dör omkring 18 000 barn , vilket har nämnts tidigare i debatten. Det är inte värdigt mänskligheten 2016. Det är inte rimligt att barn ska mista livet på grund av relativt enkla sjukdomar som diarré och lunginflammation. Vi har alla möjligheter att minska barnadödligheten, som till stor del beror på basala och förhållandevis enkelt avhjälpta brister i miljön runt barnen. Vaccinationsprogram har visat sig vara ett mycket effektivt bistånd som bokstavligen kan rädda liv. anser därför att stödet till Globala fonden och till vaccinalliansen bör höjas. För förbättrad mödrahälsa krävs däremot mer långsiktigt arbete. Det behövs fler utbildade barnmorskor på plats i dessa länder. Det avhjälper en stor del av problemen. Men för verklig förändring av kvinnors och flickors situation krävs i många fall förändrade strukturer och värderingar. Många svåra skador och dödsfall sker i samband med förlossning eftersom modern har varit alltför ung för att kroppen ska klara av en graviditet eller en förlossning. Sedvänjan att unga flickor gifts bort måste aktivt motverkas på ett kulturellt och värderingsmässigt plan för att mödradödligheten ska minska. Det budgetområde som vi nu debatterar leder givetvis till debatt mellan oss, men det leder sällan till stor debatt bland medborgare. Det blir sällan till en het valfråga eller kommer upp i tv-debatterna. Jag tror inte att det beror på att människor inte är intresserade av att göra världen bättre. Jag tror däremot att man vill kunna förlita sig på att skattemedlen används på ett så klokt sätt som möjligt. I tider då miljontals människor flyr från korrupta och diktatoriska regimer måste vi fråga oss än mer vilket ansvar länders ledare har för att bistå den egna befolkningen och vad vi kan göra för att sätta press på dem. Vi har också ett stort ansvar för att se till att vi bedriver ett kvalitativt bistånd. Jag står givetvis bakom reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 9. 31 (S): Bistånd handlar inte om av bni, om 46,1 miljarder i biståndsram, om 29 samarbetsländer eller om till Sida. Bistånd handlar om solidaritet och ansvar. Bistånd handlar om praktisk solidaritet mellan rik och fattig, mellan den som har och den som inte har. Människors vardag skiljer sig åt. Fattigdom och umbäranden kan inte mätas. Att vara fattig är tufft i , och att vara sjuk eller arbetslös är tufft i . Men om hade varit hade 398 kvinnor dött i samband med graviditet eller förlossning. I är mödradödligheten 398 per 100 000 födslar. Men 2007 var mödradödligheten 591 per 100 000 födslar. Genom långsiktigt hälsobistånd till har kunnat bidra till den minskningen. Det är det bistånd handlar om. Flera humanitära konflikter har förvärrats , och antalet människor som flytt till följd av konflikter, naturkatastrofer och fattigdom har ökat kraftigt. De humanitära behoven i världen är historiskt stora. Och det humanitära systemet är mycket ansträngt. I spillrorna av de samhällen som ödeläggs av krig, väpnade konflikter eller naturkatastrofer har det humanitära biståndet bidragit till att rädda liv och lindra omedelbar mänsklig nöd. Regeringen har särskilt pekat ut kvinnor och flickor som målgrupp för det humanitära arbetet. måste fortsätta att aktivt driva SRHR-frågorna inom ramen för humanitära insatser. bör också öka sitt fokus på genusfrågor och skyddsfrågor inom det humanitära biståndet. Utrikesminister tog i utrikesdeklara-tionen upp vikten av att svensk utrikespolitik driver på för en starkare koppling mellan utveckling och fred, och att vi ökar vårt fokus på förebyggande av konflikt. Det blir en ond cirkel mellan väpnat våld och underutveckling. Inga varaktiga framsteg kan nås i ett samhälle präglat av våld, konflikt och hot om våld. Väpnat våld och den okontrollerade spridningen av små och lätta vapen är ett hinder för hållbar utveckling. FN:s generalsekreterare konstaterade att tillgången till små och lätta vapen är en grundförutsättning för konflikt och våld och att det är en faktor som multiplicerar konflikt och våld. Utöver mänskligt lidande leder användningen av små och lätta vapen till omfattande ekonomiska och sociala kostnader som hindrar länder från att utvecklas. , UNDP, har visat att kostnaderna för väpnat våld vissa år uppgått till av bruttonationalprodukten i . Väpnat våld kostar ca . Dessa resurser skulle i stället kunna användas för att stödja utvecklingen i dessa länder och för att bygga upp samhällen med tillgång till skola, vård, infrastruktur och vatten. Biståndsorganisationer vittnar om hur vapnen försvårar deras vardag och dagliga arbete, hur vapnen hindrar tillträde och möjlighet att ge stöd och leverera bistånd till utsatta människor. Arbetet mot väpnat våld är därmed inte enbart en fråga om mänsklig säkerhet och hållbar utveckling. Att kunna försäkra oss om att biståndet når fram och får hållbara resultat handlar helt enkelt om kostnadseffektivitet. Med den prioritering av fred, säkerhet och konfliktförebyggande inom utvecklingssamarbetet kan vi vara ledande i den frågan. Svenskt utvecklingssamarbete ska bidra till produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor och grundläggande social trygghet. Arbetslöshet, en låg grad av formell sysselsättning, osäkra anställningsförhållanden och undermåliga anställningsvillkor är viktiga orsaker till fattigdom. Genom arbetet för sjysta villkor kan arbetare säkra sin rätt till goda arbetsvillkor, löner, utbildning och social välfärd. Företag får stabilitet och mer köpstarka konsumenter. Därmed gynnas hela samhället. bidrar till samhällsutveckling genom skapandet av jobb med god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor i några av de fattigaste och mest sårbara länderna. Det är riktigt bra att nu får ytterligare kapitaltillskott om 400 miljoner. Människovärdet är universellt, likaså måste solidariteten med fattiga och förtryckta vara universell. Allt bistånd och utvecklingssamarbete ska utgå från rättighetsperspektivet, rätten till liv, till hälsa, till vatten och till utbildning. Det måste utgå från fattiga människors perspektiv. Det är en viktig och bra grund för biståndsarbete. Jag vill med det yrka bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet. 32 (MP): har vi sett en positiv utveckling i världen när det kommer till krig, våld och konflikt. Vi kunde på allvar tala om världen som en mer fredlig plats med färre konflikter och mindre våld. Det, mina vänner, har varit den långsiktiga trenden och det ger skäl till tillförsikt. Tyvärr ser vi nu ett trendbrott. Antalet aktiva konflikter i världen stiger igen, och det är en kraftig uppgång i antalet människor som dör till följd av organiserat brott i världen. Faktum är att vi inte har sett så här många konflikter mellan icke-statliga grupper sedan slut. Mer än 65 miljoner människor befinner sig på flykt . Hjälpbehoven och utsattheten är fullkomligt överväldigande. För mig är detta en central utblick när vi formulerar och debatterar biståndspolitik. Världen behöver mer nödhjälp och humanitärt bistånd. Det behövs akuta insatser med mat, sjukvård och husrum som lindrar nöd och räddar liv. Men humanitära insatser allena räcker inte. I en mer orolig och våldsam värld behövs det ett bistånd och en utrikespolitik som gör tydliga ansträngningar för att komma åt grundorsakerna till konflikter. Vi behöver på allvar satsa på att bygga fred och förebygga konflikter. Om vi inte gör det riskerar vi inte bara fler konflikter eller att konflikter sprids och växer. Det kommer också att finnas konflikter som fortskrider år och trasar samhällen och mänskliga öden. Behovet av nödhjälp riskerar att permanentas. Man brukar säga att fakta sparkar, så låt mig nämna två fakta som är vägledande för mig när det gäller bistånd och global utveckling. För det första: Människor befinner sig på flykt i genomsnitt . Miljontals människor har fastnat i ett flyktingskap som tycks vara utan slut. Det är inte bara en ovärdig situation, den är också farlig. Det är en grogrund för extremism och ökad instabilitet. För det andra: Två tredjedelar av världens fattiga kommer att bo i konfliktdrabbade områden om bara . Det är alltså helt nödvändigt att biståndet har ett konfliktperspektiv. Om vi inte minskar och förebygger våld och konflikt kommer man inte att kunna utrota fattigdomen. Våld i alla dess former är ett av de största hoten mot en hållbar utveckling. Av de humanitära behoven är det som finns i utdragna och humanitära situationer orsakade av just krig och konflikt. Mot den här bakgrunden gör vi rödgröna nu en tydlig uppgradering av det freds- och konfliktförebyggande arbetet inom biståndet. Bland annat har Sida fått i uppdrag att konfliktsäkra biståndet och lyfta in konfliktförebyggande i alla sina biståndsstrategier. Vi har ökat fokus på sköra och konfliktdrabbade länder, och vi arbetar systematiskt för att öka kvinnors deltagande i fredsarbetet. Vi har sjösatt innovationer som förenar humanitära insatser med det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Syrienkrisstrategin, som är inne på sitt första år, är kanske det mest kända exemplet på detta. har det humanitära och det långsiktiga biståndet ofta varit löskopplade från varandra. För att kunna hjälpa människor att nå tillbaka till ett drägligt liv så snabbt som möjligt måste den här länken stärkas. Vi måste göra insatser för långsiktig utveckling och återuppbyggande redan i ett tidigt skede. Detta är avgörande för att skapa förutsättningar för en framtid efter kriget när freden har fått fäste. hade vi besök av i . är UNDP:s koordinator för arbetet i . Han är en av många som har lyft upp Syrienstrategin som ett innovativt internationellt sätt att arbeta. Hans önskan var att ska ta upp detta i arbetet i säkerhetsrådet för att få fler aktörer att verka på samma sätt. Det är en framgång. Att förebygga konflikt och främja fred är såklart väldigt komplext. Vi behöver använda en rad olika verktyg, inte minst är det nödvändigt med ett nära samspel mellan bistånd och resten av utrikespolitiken. Därför är jag särskilt glad över den fredsinvestering och satsning på fredsdiplomati som vi nu gör i utrikespolitiken. Det blir en långsiktig förstärkning av vår kapacitet för fredsdiplomati, dialog och medling genom en specialinrättad grupp av diplomater. Med detta tvärgående fokus på konfliktförebyggande och fredsfrämjande åtgärder skapar viktiga synergier. I en orolig omvärld behövs det just nu mer . 33 (SD) replik: Det är sällan som jag håller med i olika frågor, men när det kommer till humanitärt stöd noterar jag att man ofta har haft en positiv inriktning. Inte minst under den förra mandatperioden kritiserade den dåvarande regeringens avräkningar i biståndsbudgeten. tog alliansregeringen från biståndet för att lägga på det svenska asylmottagandet. tog den rödgröna regeringen, som som bekant ingår i, från biståndet, vilket innebär mer än en fördubbling. Man gick från avräkningar på upp till avräkningar på . har man beräknat att ungefär 16 miljarder går till avräkningar, det vill säga av biståndsbudgeten. Det jag undrar är hur kan försvara den här politiken. Varför är det helt plötsligt okej att gå från att kritisera att man tar till att helt plötsligt försvara att man tar från biståndsbudgeten? 34 (MP) replik: Jag tackar för den frågan. Självklart vill vi inte ställa utsatta grupper mot varandra. Det tycker jag är någonting som däremot gör genom att man inte vill hjälpa de asylsökande som kommer till . Man satsar på humanitärt bistånd, och det är ju bra, men skär man ned på det långsiktiga biståndet. Wiechel är nog också medveten om att det var en oerhört exceptionell situation i världen, och att vi fortfarande befinner oss i den. Vi ville verkligen hjälpa till och låta de flyktingar som kom till söka asyl här. Vi kan göra både och. Vi har ett mycket mer generöst internationellt bistånd än vad har. Vi går inte utöver de regler som OECD-Dac har satt upp för det som är biståndsfähigt. Däremot vill ni göra sänkningar. Ni vill inte ta emot asylsökande i . Dessutom vill ni sänka biståndet på lång sikt med väldigt många miljarder. 35 (SD) replik: Att ställa grupper mot varandra låter fruktansvärt tråkigt. Det vill inte jag heller göra. Men faktum är att när man har begränsat med resurser för att satsa på olika saker måste man ibland prioritera, vilket är en helt annan sak. I det här fallet prioriterar vi de nödställda och de mest utsatta runt om i världen som i många fall inte har någonting framför människor som har tagit sig till trygghet och sedan sökt sig vidare till för att få ett bättre liv. Visst hade vi en exceptionell situation , men det kan inte förklara att man prioriterar människor som redan har tagit sig till trygghet framför människor som inte har någonting, människor som i flyktinglägren svälter eller inte har grundläggande förnödenheter, medicin, rent vatten eller andra saker. Det är det här som jag tycker är lite märkligt. Jag kan tycka att i detta fall har gett vika ganska ordentligt i den socialdemokratiskt ledda regeringen. Om det inte är så får gärna förklara hur de ändå kan göra dessa prioriteringar. Som jag tidigare nämnde är det svenska flyktingstödet väldigt ineffektivt. Med mer än ett dubbelt så stort belopp som vad FN använder globalt hjälper man en ytterst liten bråkdel av de människor som behöver hjälp. Det handlar dessutom till stor del om människor som redan befinner sig i säkerhet. 36 (MP) replik: Det här stämmer inte. Vi ger ett jättegeneröst bistånd. Det är mycket generösare än det ger. Ni skär ju ned oerhört mycket i budgeten – – om man ser . Det är väldigt mycket pengar. Dessutom inriktar ni er på att ge mat och att bara ge det kortsiktiga. Därför vill jag återgälda med en fråga till : Hur tänker ni er att dessa stackars människor ska komma ur konflikten om ni inte satsar på det långsiktiga arbetet ? Vad gäller flyktingmottagandet var vi tvungna att minska antalet asylsökande som kom till i den akuta situation som då rådde. vill att institutionerna byggs upp och att integrationen ökar. På så sätt kan vi sedan öka antalet asylsökande som kan ta emot. Situationen i världen är dock exceptionell. Man måste jobba både långsiktigt och ge humanitärt katastrofbistånd. Dessa sätt måste giftas samman, och jag ser inte att gör det när de skär ned biståndet så radikalt som de gör. 37 Statsrådet (MP): träffade jag en ung kvinna i huvudstad . Hon heter , och med hjälp av svenskt bistånd får hon och hundratals andra somalier nu en utbildning. Hon har aldrig lärt sig att läsa och skriva, men får hon en yrkesutbildning för att bli byggnadsarbetare. Det sker mitt i ett som är fullständigt raserat av inbördeskrig. Varenda husvägg är perforerad av kulor. Katedralen ser ut som en ruin och är ett minne av det som en gång var. Hon stod där i ett ungdomscenter och visade mig en golvplatta av betong som hon just hade tillverkat. När hon började tala om den var det mycket mer än bara ett exempel på ett smutsigt hantverk som hon hade lärt sig. För henne var det ett steg mot att få vara med och bygga upp igen. Hon ville vara med och bygga upp hela landet igen. Jag har sällan sett en människa stråla så mycket av stolthet som gjorde med sin smutsiga betongplatta mitt i ett raserat . Det går väldigt snabbt att rasera ett land, men det tar generationer att bygga upp ett land igen till fred och stabilitet efter krig. Kriget i har skapat ett ofattbart mänskligt lidande och en kraftig tillbakagång för utveckling. Det gäller inte minst kvinnors möjligheter i samhället. Men mitt i detta elände tas nu steg mot något nytt. på ska val nu hållas i . Det är inte några perfekta demokratiska val; det handlar om val genom ombud. Men de olika parterna runt om i hela landet har dock kommit överens om detta, och det är ett steg åt rätt håll. När freden steg för steg återvänder kan nya frön av hopp börja gro. Små företag kan startas, skolor kan byggas och sjukhus kan öppnas igen. Svenskt bistånd räddar liv, men inte bara det. Svenskt bistånd skapar också jobb, stärker rättssäkerheten och är med och bygger stater, precis som i . Tack vare svenskt bistånd fick 000 ungdomar jobb i . Låt därför även oss känna lite stolthet! Vi är med och ger styrka och egenmakt till dem som inte vill något annat än att vara med och bygga upp sina egna länder. Under de decennier som har gått sedan vi började ge bistånd har vi lärt oss mycket. Vi har lärt oss att man måste bekämpa korruption, att mänskliga rättigheter måste respekteras och att hela samhället, inte bara regeringen, måste vara med om biståndet ska fungera. Men vi har också lärt oss att biståndet bara fungerar om det utgår från människors behov. Fattigdomsbekämpning, ingenting annat, måste stå i centrum. Det fungerar inte att använda biståndet som ett tvång för att få fattiga länder att genomföra givarländernas egen politiska agenda. Vi vet nu att detta inte är effektivt bistånd. Priset för denna läxa har varit högt. Vi har sett många exempel på misslyckade biståndsprojekt, där man har planerat uppifrån och inte har utgått från lokalbefolkningens egna behov. Jag blir orolig när jag märker hur EU-land efter EU-land återigen vill använda biståndet som en piska för att driva igenom sina egna intressen. Detta är inget effektivt bistånd. Jag har ett budskap till dem som tror att biståndet ska vara en kassako för allsköns olika politiska projekt: Det fungerar inte. Jag är väldigt stolt över att en stor majoritet i denna kammare är överens om att biståndets mål ska vara att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck – ingenting annat. Jag är också stolt över att svenska regeringar under många decennier, oavsett politisk färg, har kämpat för att biståndet ska vara effektivt och att varje krona ska användas rätt. Jag är glad över att få lägga fram en biståndsbudget som ökar med 2,6 miljarder jämfört med . I då de globala utmaningarna är enorma behövs biståndet mer . När många andra länder tvekar eller brister i sitt ansvar vill jag vara tydlig med att stöd står fast.