prot · H309102 · 2016-05-10 00:00:00 — Det tycker jag är oerhört glädjande. Jag kan vara tydlig igen. Det finns ingen sådan begränsning i uppdraget. Det är inte detsamma som att Sverigeförhandlingen är intresserad av att diskutera alla de saker som inte formellt är otillåtna att diskutera. Men Sverigeförhandlingen har mandat att själv göra en avgränsning av vad man anser vara lämpliga objekt eller lämpliga åtgärder att diskutera inom ramen för en sådan förhandling. Det jag svarar på är vad direktivet säger, och direktivet ger inga sådana begränsningar. Jag har fullt förtroende för såväl Sverigeförhandlingen och förhandlingspersonerna där som deras motparter. De kommer att komma fram till de bästa lösningarna för både framtida bostadsbyggande och mobilitet i storstadsområdena. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:582 om incitament för äldre att stanna i arbetskraften 29 Finansminister (S): har frågat mig vilka bedömningar jag och gör av effekterna av ökade kostnader för äldre i arbetskraften, om jag anser att behöver ett ökat arbetskraftsdeltagande för bibehållen välfärd och vilka reformer som bör genomföras för att uppnå detta. En utgångspunkt i regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas till vara så länge de vill och kan arbeta. När det gäller orsaken till att människor väljer att pensionera sig visar statistik från , , att det främst är viljan eller den fysiska hälsan som brister, inte arbetsgivarnas efterfrågan. För att få fler äldre att arbeta längre måste arbetsmiljön förbättras och den arbetsrelaterade ohälsan förebyggas. Därför har regeringen genomfört satsningar på bland annat , regionala skyddsombud och arbetslivsforskning. Ett hållbart arbetsliv är dessutom ett av satsningsområdena i regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. Därtill har regeringen genomfört satsningar på högre kvalitet och ökad bemanning i äldreomsorgen. Det är satsningar som kommer att leda till att fler inom äldreomsorgen orkar och vill stanna kvar längre i arbete och dessutom till att färre personer, framför allt kvinnor, behöver gå ned i arbetstid för att ta hand om sina äldre anhöriga. Utvärderingar visar att sänkningar av socialavgifter, generellt sett, är ineffektiva som jobbskapande åtgärder. De ekonomiska drivkrafterna för att man ska fortsätta att arbeta är dessutom fortsatt starka till följd av pensionssystemet och skattesystemets utformning. 30 (M): Tack, finansministern, för ett engagerat svar! Alliansen bedrev en intensiv politik för att fler äldre skulle ha möjlighet att stanna kvar längre i arbetskraften. Det handlade om arbete med arbetsmiljön. Det handlade om att ge människor gedigna drivkrafter för att vara kvar längre i yrkeslivet, till exempel genom ett förstärkt jobbskatteavdrag. Man gjorde det även rejält mycket billigare att anställa personer som har fyllt 65. Det handlade också om åtgärder som gjorde det mer attraktivt med äldre arbetskraft, som RUT-avdrag, ROT-avdrag och andra saker. Mer eller mindre samtliga av dessa åtgärder är under skarp attack från finansministern och . Vad blev resultatet av den politik Alliansen bedrev? Jo, utmärkte sig som ett av de länder, eller kanske till och med som det landet, där äldres deltagande i arbetskraften ökade allra mest och där sysselsättningsgraden bland personer som har fyllt 65 stärktes. Finansministern drar slutsatsen att detta är ineffektiva åtgärder och så vidare. Då måste man fråga sig: Vad har andra länder gjort bättre i så fall? Eller vad skulle kunna göra bättre? Det kanske blir svårt att hitta den typen av åtgärder, finansministern, med tanke på att utmärker sig som det land som har lyckats om inte bäst så bland de allra bästa länderna med att bryta detta. Finansministerns svar är tomt på förslag på åtgärder och konkreta reformer. Det är oroväckande med tanke på hur den demografiska utvecklingen ser ut, fru talman. Enligt för framtidsstudier utvecklas den demografiska försörjningskvoten ungefär på det sättet att man går från 0,7 till 0,9. Vad betyder det i praktiken? Det betyder att de ungefär 70 personer som av ett eller annat skäl är utanför arbetskraften och behöver försörjning och som försörjs av 100 personer i stället ska bli 90. Alltså ska 100 personer som arbetar gå från att försörja 70 personer till att försörja 90 personer, på . Vi står inför en mycket dramatisk förändring . Det kan givetvis lösas på olika sätt. Invandring till är ett sätt att lösa detta, förutsatt att människor kommer in i arbetskraften. Men ett annat sätt är att se till att man kommer in i arbetskraften tidigare och stannar kvar längre. Då är det givetvis bra att det vidtas olika typer av åtgärder för att förbättra arbetsmiljön. Men det är också viktigt att titta på andra åtgärder i form av omställning, drivkrafter för att skaffa en ny utbildning, möjligheter till andra karriärvägar och så vidare. Det är inte säkert att man om 10, 20, 30 eller kommer att ha det arbete man har just . Då hjälper det inte att anpassa just den arbetsplatsen, även om det kan vara vettigt att göra. Det är också viktigt att se på drivkrafter för enskilda personer att skaffa andra kunskaper och andra karriärvägar. Inget av detta reflekteras det över i finansministerns svar. Då väcks frågan hur finansministern tänker sig att välfärden ska finansieras långsiktigt om man inte vill vidta åtgärder för att ändra de demografiska förutsättningarna. Vårt grannland , till exempel, är före oss i den demografiska utvecklingen i den bemärkelsen att problemen nu kommer mycket snabbare där. Där ser man mycket stora problem med hur man ska klara av att finansiera välfärden . Vi har samma utmaning framför oss i . Detta möter finansministern med en relativt trött argumentation om satsningar på . Det låter retoriskt bra, finansministern. Men frågan är hur många som tror på att den mycket stora demografiska omställningen kommer att lösas med hjälp av satsningar på . En rimlig bedömning och en rimlig slutsats, som ledande bedömare och forskare gör, är att det behövs stora åtgärder för att förmå människor att vilja arbeta längre. 31 Finansminister (S): undrar hur välfärden ska finansieras långsiktigt. Ett svar på den frågan är tydligt: Det är inte genom att massivt sänka skatten som vi kommer att kunna finansiera välfärden. Tvärtom, vi behöver skatteintäkter för att kunna finansiera välfärden. Om främste skattepolitiske talesperson menar att välfärden ska finansieras genom sänkta skatter blir jag väldigt orolig. Då skulle arbetsutbudseffekten behöva bli så stor att skattesänkning är självfinansierande. Det finns inga studier som tyder på att just den särskilda löneskatten för äldre skulle vara självfinansierande på något sätt. Sänkta skatter leder till lägre skatteintäkter och därmed till sämre välfärd. Det är så sambandet ser ut. Det är klart och tydligt för de allra flesta, dock inte för . Jämfört med andra länder har vi hög sysselsättningsgrad i bland äldre över 60 men också över 65. Den stora skillnaden är att kvinnor deltar på arbetsmarknaden på ett annat sätt än i andra länder. Om vi jämför kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i med många andra länder kan vi se att det inte är låga skatter som utmärker , utan det är det vi använder våra skatteintäkter till. Väl fungerande barnomsorg och föräldraförsäkring leder till att kvinnor stannar kvar i arbetslivet när de bildar familj. Väl fungerande äldreomsorg leder till att kvinnor fortsätter arbeta även när deras föräldrar eller svärföräldrar blir äldre och behöver omvårdnad. Men det aktiva arbetet vi bedriver i när det gäller arbetsmiljön är också viktigt. Det är precis de sakerna regeringen vill förstärka för att se till att fler äldre kan och vill arbeta längre upp i åldrarna. Det handlar om att ha ett väl fungerande och systematiskt arbetsmiljöarbete. Vi satsar extra på arbetsskyddsombuden. Vi börjar förstärka forskningen om arbetsmiljön. Det är också viktigt att man har en tydlig strategi för arbetsmiljöfrågorna så att man kan jobba samfällt. Det gäller givetvis såväl mellan det offentliga som centralt med arbetsgivarnas parter, för att få det breda fokuset på arbetsmiljön. De välfärdssatsningar vi genomför kommer också att vara centrala för att fler äldre, många av dem kvinnor, kommer att kunna fortsätta arbeta långt upp i åldrarna. 32 (M): Multiplikationstabellen lär man sig i , finansministern. Inte ens under Socialdemokraternas värsta flumsatsningar har undervisning i multiplikation avskaffats i skolan. Då är det så att ifall 100 personer arbetar och betalar i skatt har man fått in i skatteinbetalningar. Men om 120 personer arbetar och betalar i skatt har man fått in i skatt. Då har man fått in mer i skatt tack vare att fler arbetar. Jobbskatteavdraget, till exempel, ger 100 000–130 000 fler arbetstillfällen. Då kan skattetrycket vara lite lägre som man faktiskt får in mer pengar. Finansministern står i talarstolen och menar seriöst att skatteintäkterna sjunker med Alliansens politik. Detta är ett rent faktafel. Ifall tidningarna hade haft kvar faktakollen hade finansministern fått förstasidan med rött ljus. Skatteintäkterna ökade ju. De ökade under alliansregeringen tack vare att fler människor kom i arbete. Men finansministern har inget problem med att få rött ljus när det kommer till fakta i de här fallen. Det var också så att välfärdssatsningarna kunde öka under alliansregeringen – det tror jag att finansministern vet om. Välfärdskostnaden kunde öka med tack vare att fler människor kom i arbete och tack vare att man gjorde av med mindre pengar på sådant som inte tillhörde välfärdens kärnuppdrag. Att hålla sig till sanningen, fru talman, är en viktig egenskap när man debatterar politik. Ett trick man kan tillgripa som politiker när man inte har någonting att säga är att prata väldigt mycket i förhoppning om att det inte märks. Den här interpellationen, fru talman, handlar om hur fler människor ska stanna kvar i yrkeslivet längre upp i åldrarna. Alliansregeringen genomförde åtgärder som handlade om ett förstärkt jobbskatteavdrag och om att man gjorde det billigare att anställa personer som hade fyllt . Alliansregeringen ökade också efterfrågan på den här typen av arbetskraft med RUT‑ och ROT-avdrag. Till exempel fick veteranpooler många uppdrag tack vare det. Där kunde människor givet sin arbetsförmåga och sin förmåga stanna kvar längre i yrkeslivet. Nästan alla de här åtgärderna är under stark attack från finansministern. Finansministern hänvisar i stället till satsningar på olika myndigheter. Är det någon här ute som tror på att riktiga drivkrafter för att arbeta – möjligheter att få behålla lite mer i plånboken eller för den delen att det blir mer attraktivt att anställa den som är 65 – kan ersättas med satsningar på ? I sådana fall kan man hålla med finansministern. Om man inte tror det kan man i stället tro att den egna arbetsinsatsen ska löna sig, att någon dessutom ska vilja efterfråga den och att det ska ske en matchning däremellan. Om man tror att det är mer effektivt än vissa satsningar på myndigheter håller helt enkelt inte finansministerns resonemang. I valrörelsen, fru talman, var det många fina guldkantade ord från socialdemokratin kring satsningar på företagande. Man skulle ta bort sjuklöneansvaret, till exempel. ser vi hur man i stället expanderar sjuklöneansvaret. Det är ett historiskt svek mot jobbskapande i , där man i löftesportföljen lägger uttalandet att man lovar att göra det billigare att klara av sjuklöneproblematiken. Men i stället gör man det väsentligt dyrare. Ett annat exempel är hur just de som berörs av den här interpellationen har behandlats, nämligen seniorerna. Man lovade skattesänkningar, men det blev i stället skatte- och avgiftshöjningar på 1 ½ miljard. Och nästan 2 miljarder av dem är med kirurgisk precision inriktade mot äldres sysselsättning. 33 (S): Jag har noterat att är flitiga med att interpellera finansministern. Det är väl bra för parlamentet. Under förra mandatperioden fick skriva interpellationssvar. får han skriva interpellationer. Han gör det med ungefär samma framgång och finess, och jag hoppas att han kommer att få fortsätta att skriva interpellationer för all tid framöver. Det finns en systematik i alla interpellationer. Det är att driva att regeringen, med finansministern som ansvarig, har misslyckats med jobbpolitiken. Det finns bara ett problem med det för er moderater, och det är verkligheten. Ni sa att ni skulle skapa nya jobb och ta bort massarbetslösheten. Vad som hände var att arbetslösheten steg från 260 000 till 400 000. Instrumenten ni använde var ensidiga: Sänk skatten för att växla ned lönetakten! Piska människor som inte är i arbete genom att försämra arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring! handlar det om en utbudspolitik och om att piska in människor på en arbetsmarknad som inte utvecklas. Socialdemokratin har ett helt annat synsätt när det gäller ekonomisk politik och arbetsmarknad. Den näringspolitik som ni över huvud taget inte orkade bokstavera börjar nu ge verkan. Den arbetsmarknadspolitik som ni avvecklade till förmån för fas 3 ersätts nu av kompetensutveckling och utbildning i stället för meningslös förvaring. När jag är ute i näringslivet i mitt och på andra platser talar nästan alla företagare om att de har problem med att rekrytera kompetent arbetskraft. Det, och , är er stora skuld avveckling av arbetsmarknadspolitik och kompetensutveckling. fortsätter ni i samma anda genom att säga att arbetslösheten skulle minska om man försämrar tryggheten för människor. Det är tvärtom så – och det är ert problem med verkligheten – att arbetslösheten nu minskar. Den minskar för ungdomar, snabbt, och för långtidsarbetslösa. Socialdemokratins modell är trygga arbetsplatser och trygga människor. Det är en politik som går in och understöder, underlättar och utbildar i stället för att förvara. Den skapar efterfrågan i stället för att piska. Det är den svenska modellen, , och det vet ni inte vad det är. 34 Finansminister (S): försöker göra gällande att jag bara står här och hittar på det faktum att skattesänkningar inte leder till ökade skatteintäkter. behöver inte lyssna bara på mig. Det finns en ganska stor konsensus om att det är på det sättet. Man kan till exempel titta på de utvärderingar som har gjorts av det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre och den särskilda löneskatten. De visar inte alls på någon självfinansieringsgrad, alltså att det skulle ge lika stora arbetsutbudsvinster som kostnaden för att genomföra det. Till exempel har IFAU gjort en utvärdering som säger att det skulle krävas orimligt stora sysselsättningseffekter för att det skulle vara självfinansierande och att det är ett väldigt dyrt sätt att försöka få upp sysselsättningen bland äldre. Så här är det med den här regeringen. För oss är det viktigt att vi använder skattebetalarnas pengar på det absolut mest effektiva sättet och att vi är varsamma med de offentliga finanserna. Men här skiljer vi oss från , som fortsatte med stora ofinansierade skattesänkningar trots att vi gick in i ett bättre konjunkturläge. Sedan lämnade man efter sig mycket stora budgetunderskott som vi från regeringens sida har fått ta hand om och också har lyckats få ned, och det är naturligtvis väldigt bra. Men om på riktigt tror att sänkta skatter ger väldigt mycket ökade skatteintäkter undrar jag: Varför gick man inte till val på det 2014? 35 (M): Det finns en avgörande skillnad mellan Alliansen och å ena sidan och finansministern och å den andra. Det är att och Alliansen tar ansvar för svenska offentliga finanser. Under samtliga år med alliansstyre bedrevs en politik i enlighet med det finanspolitiska ramverket som fick mycket beröm och uppmärksamhet internationellt. kallades the nordic light, till exempel. Efter att den här finansministern har tillträtt har sagt att finanspolitiken bryter mot det finanspolitiska ramverket. Ingen annan svensk finansminister har fått den typen av kritik. är i så måtto one of a kind, den första att på allvar bryta mot det svenska offentliga finansiella ramverket. gör här också en grav feltolkning, medvetet givetvis, när hon hävdar att de här reformerna skulle vara självfinansierande. Det har jag aldrig hävdat. Det har ingen hävdat i den här talarstolen, vad jag är bekant med. Det är självklart så, fru talman, att det finns en kostnad i att ställa om från att pensionera sig vid 65 till att pensionera sig högre upp i åldrarna. Frågan är, fru talman, om detta är en långsiktigt rimlig och bra investering för det svenska samhället – och det är det, för behöver vi stanna kvar längre i arbetskraften. Finansministern presenterar heller inga mer kostnadseffektiva åtgärder för detta. De kostnadseffektiva åtgärderna lyser med sin frånvaro. Däremot är det så att skatteintäkterna ökade under alliansåren. I kommunsektorn, där merparten av välfärden finansieras, ökade de mycket – från ungefär 450 till . Denna ökning med 150 miljarder där välfärden finansieras är vad finansministern kallar en minskning av skatteintäkterna. Det stämmer inte. 36 (S): Det finns en punkt där ute, bortom , bortom ramverk. Det är barn. Det är gamla. Det är skola, och det är äldreomsorg. Era skattesänkningar på , , skapade ju år neddragningar i det offentliga. Du kan stå och bolla med några miljarder, men det täckte inte löneökningarna och priserna. har vi en regering som faktiskt satsar 10 nya, friska miljarder ut till det gemensamma. Då tiger ni moderater. I stället upprepar ni tillsammans med vänner i Alliansen en ny skattesänkningsmatta runt 30 till 60 miljarder beroende på vem som får bestämma mest, och det brukar ju vara . Sedan vill jag säga en sak angående talet om att vi måste arbeta längre. Har varit på ett pappersbruk, i en byggbod eller på ett äldreboende? Fråga dem om de orkar jobba fram till 65! Det är en viktig sak för oss socialdemokrater. Ni drog ned på med en tredjedel. Ni lade ned . Sådana frågor var inte viktiga. återställer vi resurserna till båda dessa områden, till er förtvivlan. Du gråter med gudar som inte finns, . Ni kan aldrig dölja ert misslyckande . 37 Finansminister (S): fortsätter att hävda, om jag förstod det rätt, att de här åtgärderna var självfinansierande på . Men jag ser inte heller att det finns några undersökningar som tyder på att de väldigt omfattande skattesänkningar som Alliansen genomförde på lång sikt skulle ge sådana sysselsättningseffekter att de faktiskt är självfinansierande. Då tycker jag att det är bättre som till exempel säger: Om man nu vill ha fler jobbskatteavdrag är det ärligare att säga att det kostar men att man tycker att det är värt det. Man tycker att det är viktigare med jobbskatteavdrag än med välfärd. Det är en bättre argumentation, enligt professor , och jag kan tycka att det ligger en del i det. efterfrågar vad regeringen gör. Jag har ju berättat om en hel del kostnadseffektiva åtgärder. Vi har försökt att titta på de alliansreformer som genomfördes och som var väldigt dyra och väldigt ineffektiva för att se om vi kan arbeta på ett effektivare sätt. Det har vi gjort bland annat när det gäller ungdomar, där vi i stället för den väldigt dyra och ineffektiva arbetsgivaravgiftsnedsättningen som Alliansen genomförde jobbar på ett mer kostnadseffektivt sätt för att ungdomar ska komma i arbete, bland annat med 90-dagarsgarantin. Detta tycks också ha effekt, eftersom vi ser att ungdomsarbetslösheten sjunker väldigt kraftigt. Även när det gäller de äldre försöker vi jobba med mer kostnadseffektiva åtgärder. Jag har nämnt några av dem. Det handlar om att ha ett systematiskt arbetsmiljöarbete, stärka , stärka arbetslivsforskningen, stärka skyddsombuden och också stärka välfärden så att både de som arbetar i välfärden och de som är beroende av den orkar fortsätta arbeta långt upp i åldrarna. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellationerna 2015/16:583 och 585 om sysselsättningseffekter av regeringens vårproposition 38 Finansminister (S): har frågat mig hur jag bedömer att sänkt moms på reparationer kan vara billigare än RUT-avdraget. har också frågat mig i vilken utsträckning jag bedömer att sänkt moms på reparationer bidrar till regeringens vallöfte om att ska ha lägsta arbetslöshet . har frågat mig hur jag ser på inriktningen för regeringens budgetsamarbete, där målsättningar om återanvändande tillåts tränga undan reformer med positiva sysselsättningseffekter. Regeringen har fler mål för sin politik, varav ett är lägst arbetslöshet i EU 2020 och ett annat är en bättre miljö. Att regeringen har fler mål för sin politik avspeglas även i den förda politiken. Den sänkta momsen på mindre reparationer syftar främst till att öka incitamenten att laga eller ändra redan tillverkade varor i stället för att köpa nya. Att reparera och återanvända varor bedöms leda till en förbättrad resurshushållning och till att miljöbelastningen från produktionen av nya varor minskar. Därtill bedöms förslaget även kunna leda till en viss ökning av den varaktiga sysselsättningen och bidra till en lägre arbetslöshet i ekonomin som helhet. Vad gäller bedömningar av RUT-avdraget uttryckte de i remissvaret till förändringarna av RUT-avdraget att de delade regeringens bedömning att förändringarna endast skulle få små negativa effekter på sysselsättningen på . Dessutom bedömde att förändringarna skulle få begränsade effekter på efterfrågan av RUT-tjänster. 39 (M): Finansministern säger i sitt svar att den rödgröna regeringen har fler mål för sin politik, varav ett är lägst arbetslöshet i EU 2020 och ett annat en bättre miljö. Inga dåliga mål alls, fru talman, men det räcker inte bara med att sätta upp mål. De måste uppfyllas också, annars blir det bara vackra ord eller brustna vallöften. Beträffande EU:s lägsta arbetslöshet, vilket var prio ett för den socialdemokratiska regeringen, undrar jag hur stor del av befolkning som tror på det löftet med den politik som bedrivs. Trots att nu är på väg in i en högkonjunktur vänder sysselsättningen ned 2017, och jämviktsarbetslösheten stiger. Att behöver reformer som leder till att fler får jobb, inte färre, är hyfsat påtagligt. Det är inte bara stora delar av befolkning som oroas. och bedömer att regeringens åtgärder i stället förstärker problemen. Uteblivna reformer för att stärka sysselsättningen och minska utanförskapet ersätts med reformer som både fördyrar och försvårar för nya jobb att växa fram, reformer som gör det allt mindre lönsamt att gå från bidragsberoende till ett jobb. I den framlagda vårpropositionen finner vi den förhandlade delen med oss allianspartier beträffande utökat antal tjänster som omfattas av möjlighet till RUT-avdrag, bland annat flyttjänster, enklare it‑tjänster och enklare trädgårdstjänster. Det tycker vi naturligtvis är jättebra. Det kan öppna upp för att människor med olika bakgrunder får en chans att få sitt första jobb och att fler kategorier av människor som stått utanför arbetsmarknaden får en fot in igen. har den rödgröna regeringen halverat taket för RUT-avdraget, vilket förhindrar att fler människor får ett första jobb att gå till. Finansministern hänvisar själv i sitt svar till bedömning att halveringen av RUT-avdraget endast skulle få små negativa effekter på sysselsättningen på . Borde inte svaret på de förslag som regeringen lägger fram i stället vara en bedömning från att det leder till stora positiva effekter på sysselsättningen? Är små negativa effekter på sysselsättningen något finansministern är nöjd med? Är det vägen fram till lägsta arbetslöshet 2020, när det enligt bland annat behövs 460 000 nya jobb till 2020 om målet ska uppnås? 40 (M): Skattesystemet ska hanteras med stor varsamhet, med stor aktsamhet och med stor försiktighet. Det ska vara enkelt att använda och ge god effekt. Vi har sett hur i sina tidigare uppdrag för socialdemokratiska regeringar agerat gravt vårdslöst, vilket har fått mycket stora negativa konsekvenser. Det var det som gjordes 2003 med näringsbetingade andelar som ledde till stor skatteflykt från och stort skatteundandragande.