prot · H40933 · 2016-11-23 00:00:00 — Det som behövs – det som fungerar – i miljöpolitiken är riktiga och långsiktiga spelregler för en grön omställning, i form av till exempel stegvis ökad beskattning av miljöförstöring och att man låter resurserna gå ut i ekonomin i form av sänkt skatt på jobb och företagande. Detta innebär att miljöskatternas andel av skattemixen ökar, vilket ger ett grundläggande incitament till en grön omställning. gör halva läxan. Man höjer vissa miljöskatter – en del av dem är bra, andra är mindre bra – men stapeln med höjda miljöskatter överskuggas av stapeln med höjda skatter på jobb och företagande. Man höjer skatten på jobb och företagande fyra gånger så mycket som man höjer skatten på olika former av miljöförstöring. Detta är dåligt, och mycket riktigt var det när kom in i regeringen som de svenska utsläppen började att öka. Detta är mycket allvarligt. Vi måste komma tillbaka till den trend som fanns då hade miljöministerposten. Då minskade vi – år för år, sakta men säkert – de svenska utsläppen, som ekonomin gick bra. Det förvånar mig lite att nämner solskatten, eftersom den kanske är det tydligaste exemplet på den ryckighet och bristande seriositet som präglar delar av regeringens miljöpolitik. som solenergin håller på att verkligen ta fart inför en världsunik skatt på just småskalig solenergi. Man gör det på grund av dåliga förhandlingar i såväl som , som man skyller på, och sedan blir det upp till oss – och inte minst upp till skatteutskottets ordförande , som sitter här – att ligga på regeringen och kräva svar. har man backat, vilket är bra, men vi kan se tillbaka på ett förlorat år. Året som gått har präglats av osäkerhet och en helt världsunik skatt på solenergi. Detta är ett typexempel på miljöpolitik när den är som sämst. 38 (MP) replik: Bilden som vill måla upp kring solskatten, och hur solklara reglerna har varit gällande den, stämmer inte riktigt. Däremot tycker jag att det är bra att han uttrycker att det är bra med långsiktiga spelregler för företagande, så att man vet hur man ska göra sina investeringar framöver. Där är vi helt överens. Vi tycker också att det är viktigt att vi ökar miljöskatternas andel, och vi jobbar med detta. Till den som är kritisk mot regeringens politik på skatteområdet och menar att det är för lite grön skatteväxling kan jag säga att det såg väldigt annorlunda ut under alliansregeringen. Jag tycker att det är en skev prioritering för framtiden att fortsätta med skattesänkningar för personer med höga inkomster i stället för att genomföra satsningar som vi nog egentligen är helt överens om. Jag noterar också att inte svarade alls på min fråga om de egna neddragningarna i budgeten på dessa områden. Statens budget 2017 Rambeslutet Jag tycker om att har ambitioner att höja miljöskatterna. Men jag undrar varför det inte hände så mycket som ni styrde. Kan det kanske vara så att det egentligen var som bestämde mest om skattepolitiken? I den alliansgemensamma delen i dessa budgettexter står: ”Inte minst krävs att den svenska fordonsflottan blir mer hållbar och att utsläppen från transportsektorn minskar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk.” Detta tycker vi är en bra analys. I motion föreslås miljöskattehöjningar, vilket är logiskt utifrån texten. Men föreslår i stället att miljöskatterna ska sänkas. Jag har svårt att förstå hur den gemensamma inriktningen ska tolkas. Är det förslag – som innebär nedskärningar på miljösatsningar och åtgärder rörande klimatförändringen – eller förslag som är Alliansens gemensamma politik? 39 (C) replik: Jag ska självklart svara på frågan om investeringar. Jag har , inte minst i den här talarstolen, sagt att alltid kommer att vara bättre än när det gäller att göra miljöpolitiken dyr. Det är sant att det görs stora, kostsamma satsningar på utgiftsområdet för miljö. Den största delen går dock – som säger – till vad man beskriver som att skydda skog, vilket i klartext betyder att man tvångsköper privata skogsägares mark och lägger en död hand över den. Detta innebär att den kolsänka som växande och brukad skog innebär försvinner. I själva verket är detta alltså i många fall ett negativt tillskott till klimatpolitiken. Detta säger vi nej till. Därmed sparar vi pengar. Våra totala satsningar blir lite mindre, men vi har en bättre politik. Det var just på grund av detta som utsläppen minskade när vi satt vid makten. När tog miljöministerposten vändes den utvecklingen mot ökade utsläpp. Detta är vårt största problem . Vår största utmaning är att vända tillbaka den kurvan. Jag blir lite förvånad över att erkänner att de alliansgemensamma skrivningarna på miljöområdet är bra – jag överlåter åt auditoriet att fundera på vilka som har skrivit dem. Men ändå finns denna oro. Jag ser inte den. Jag kan bara konstatera att gjorde vi precis det jag säger. Ett antal miljöskatter höjdes, och vi sänkte skatten på jobb och företagande. hävdar att man är för den här principen. Men precis som utgiftsökningarna kom under så vändes trenden med grön skatteväxling till röd skattehöjning när gick in på och in i regeringens andra hus. Därför är jag ganska trygg i att vi fortsätter att driva en långsiktigt riktig, konsekvent, billig och effektiv miljöpolitik. 40 (V) replik: De allra flesta människor instämmer i att vi behöver mer resurser till välfärden. Vi behöver fler anställda i äldreomsorgen så att stressen för de anställda kan minska och så att det finns mer tid för den äldre. En kvalitativt förbättrad sjukvård och minskade barngruppsstorlekar i förskolan och på fritis är också sådant som brukar lyftas upp när jag pratar med kvinnor, föräldrar, sjukvårdsanställda eller pensionärer. Statens budget 2017 Rambeslutet har i förhandlingarna med regeringen fått igenom den största satsningen på kommunsektorn sedan det här statsbidragssystemet infördes. Detta är vi, och även många andra, glada för. har , bland annat i partiledardebatter och artiklar, lyft upp att ni lägger mer än regeringen och på kommunsektorn. Jag tror att ni brukar säga att det rör sig om 10 miljarder. Men när vi tittar i detta betänkande kan vi se att det inte stämmer. Det är nämligen så att det ni ger med ena handen tar ni tillbaka med den andra handen. Sammanlagt kan man säga att ni lägger ungefär 8 ½ miljard mindre till kommunsektorn – till vår gemensamma välfärd. Detta är alltså raka motsatsen till vad ni har påstått tidigare. Jag vet inte om ni medvetet har fört medborgarna bakom ljuset, eller om det är så att ni har räknat fel och att det var därför skolresultaten i matematik sjönk vid makten. Centermatte är i så fall något vi verkligen måste undvika. Hur har det kunnat bli så här, ? Ni minskar anslaget till kommunsektorn med ungefär 37 miljarder . 41 (C) replik: får ledamöter i den här kammaren verkligen till det. Man kommer på en retorisk poäng och tänker: Den där ska jag dra till med, och det funkar skitbra! går det dock inte så bra. Den här centermattegrejen får du nog slipa lite på. Det finns nog någonting där, men det blev inte så bra just . Det som heller inte blir så bra är när man gör som och dess socialistiska kompisar och styckar upp resurserna till välfärden i mängder av specialdestinerade bidrag. Det här är paradgren. Man får igenom 1 miljard som ska lösa alla problem på alla skolgårdar, eller alla problem i någon annan liten del av välfärden. Problemet är att det här inte funkar. Man sätter av en pott. Landets 290 kommuner ska sätta sig och skriva papper för att ansöka. Byråkrater ska därefter läsa igenom dessa ansökningar och fördela pengarna, och sedan ska samma resa göras när allt ska redovisas. Vad händer då? Jo, små kommuner med små administrativa resurser söker över huvud taget inte pengarna. Det är inte värt besväret. Det som låter så mycket, några hundra miljoner, är det ingenting kvar av när man tar ned det till den relevanta nivån – kronor per kommun, per skola och per elev. Det vi gör är att höja de generella kommunbidragen. När säger att hon är så stolt över att ha fått igenom 10 nya miljarder i generella bidrag till välfärden, då är det så, precis som säger, att vi tillför 12 ½ miljard . Över prognosperioden blir det 10 miljarder mer. Det här är alltså riktiga pengar, inte riktade. Kommunerna kan själva avgöra hur dessa pengar bäst löser problem inom välfärden. Det är bättre politik. Man kanske får färre rubriker, men det innebär reella förändringar och förbättringar för kommunsektorn. 42 (V) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet Man kan då säga att paradgren är att försöka få någonting att framstå som något som det faktiskt inte är. Ni säger att ni ökar anslagen till kommunsektorn, men det gör ni inte. Ni tar ju bort pengar från kommunsektorn med den andra handen. Ni skär febrilt i de riktade statsbidragen. Tabellen i betänkandet visar att det är med 11 miljarder. Det är alltså 11 miljarder mindre till avgiftsfri mammografi och till besök i öppenvården för äldre personer. Det är mängder av insatser som inte blir av. Det drabbar enskilda individer därute, men det drabbar självklart också verksamheterna. Det ni gör är att ni minskar anslagen till den gemensamma välfärden. Ni i Alliansen är också bäst på att sänka skatter. Ni har de största skattesänkningarna, och då måste ni ju skära någonstans. Då skär ni gärna i den gemensamma välfärden eller sparar på sjuka och arbetslösa. Det är så det går till i er budget och i er politik. Jag tycker att ni för väljarna bakom ljuset när ni säger att ni lägger till mer pengar till kommunsektorn, för i er budget och i det här betänkandet är det drygt 30 miljarder mindre . Det får oerhörda konsekvenser i , i , i eller var man nu befinner sig. Det tycker jag att ni ska stå upp för även utåt, för väljarna har rätt att få veta vilken politik ni avser att föra. Det har ni inte gjort, utan ni försöker föra dem bakom ljuset, menar jag. 43 (C) replik: Det här är viktigt: Jag och vi har aldrig sagt något annat än att vi ökar de generella bidragen till kommunerna. Det är alltså exakt samma rad i statsbudgeten där är så stolt över att hon ökar med 10 miljarder. Där kan jag bara konstatera att vi lägger mer pengar. Sedan tar vi bort ett antal av specialdestinerade små bidrag eftersom det inte är väl använda pengar. Det var så tydligt i replik att det här är saker som låter bra. Men när man avsätter ett antal hundra miljoner, i bästa fall 1 miljard, som ska verka och göra skillnad i landets alla landsting och kommuner blir det inget annat än pressmeddelandepengar. Det framför allt är ute efter är att kunna vifta med en politisk seger. Men det gör ju ingen skillnad. Det vi säger är att vi värnar de riktiga bidragen, snarare än de riktade, och vi ser att kommunerna behöver tillskott. Men vårt viktigaste löfte till kommunerna kommer alltid att vara vår jobb- och företagarpolitik som innebär att fler jobb växer fram, vilket ger mer egna resurser i form av jobbskatteintäkter – kommunernas absolut viktigaste intäktskälla. Det är detta som kommer att vara det viktigaste vi gör. Det är sant att vi aldrig kommer att kunna tävla med när det gäller små av specialdestinerade bidrag. Men vi kommer alltid att vara bättre på att skapa en grogrund för att jobben växer fram så att det blir mer resurser till välfärden. Den här skillnaden är uppenbar för mig, och det är inget som vi på något sätt försöker skyla över. Vi är tydliga med detta – jag tror att alla utom har uppfattat detta – och det kommer vi att fortsätta vara. 44 (L): Statens budget 2017 Rambeslutet Låt mig börja med att yrka bifall till reservationerna 4 och 9 så att jag inte glömmer det. Jag ska börja i det negativa, i det farliga, men jag ska verkligen se till att avsluta positivt. Det farliga som vi ser i vår omvärld och kring är naturligtvis . När det gäller den ryska aggressionen, som ledde till annekteringen av och det pågående kriget mot , är det inte svårt att föreställa sig ett scenario. Vi ser ju ett antal ryska hot mot , och det är inte svårt att förstå att ryska aggressioner mot lätt kan spilla över till , och då framför allt . Det är därför som vi från Liberalernas sida har tjatat om att vi behöver en permanent militär närvaro på . Det har vi hånats för en hel del, och det kan vi ta. finns denna permanenta närvaro på . Den behöver dock bli mycket starkare än vad den är . Hela Försvarsmakten behöver bli mycket starkare. Det krävs en rejäl upprustning av det svenska försvaret. ligger försvarsutgifterna på av bnp. Det är en sjunkande trend. Från Liberalernas sida vill vi se en rejäl höjning – vi har de första pengarna till detta i den här budgeten – och att man återigen når av bnp till försvaret. Det kanske låter orealistiskt. Det är en fördubbling av försvarskostnaderna, men höjningen ska göras . Men kom ihåg att så sent som låg vi faktiskt på den nivån! Det är naturligtvis en mängd saker som behöver göras i den här upprustningen. Men en av de viktigare punkterna är kopplad till flygvapnet. har vi ungefär 100 stridsflygplan av JAS Gripen modell C/D. Dessa ska nu börja skrotas och ersättas av nya flygplan av modellen E. Problemet är att de 100 som vi har ska bli 60 framöver. Dessutom fungerar den modell som vi har alldeles utmärkt. Några av dem levererades så sent som . Att nu börja skrota dessa för att dessutom minska flygvapnet är helt fel väg att gå. Från Liberalernas sida vill vi behålla de 100 stridsflygplan som vi har och lägga till de 60 för att verkligen rusta upp flygvapnet. Låt mig nu gå över till det mer positiva. Visserligen är det med utgångspunkt i ett problem, men ett problem som vi vet vad det är och som vi ser en tydlig lösning på. När det gäller arbetslösheten är det väldigt lätt att få jobb om man är född här i , är banan som jag. Arbetslösheten är i alla fall väldigt låg i den gruppen, så där är inte de stora problemen. Däremot i gruppen lågutbildade, inte minst många flyktingar som kom av vilka en hel del snart är på väg in på arbetsmarknaden, är arbetslösheten väldigt hög. Men det positiva är att vi vet varför den är hög. Vi har höga ingångslöner i och det är väldigt dyrt att anställa människor för enklare jobb. Vi har få enkla jobb just på grund av att det är dyrt att anställa. Det är räcker att gå på restaurang i ett annat land. Då ser man ofta hur mycket mer personal man har där än vad vi har här i , och det beror på att det är väldigt dyrt att anställa sådan personal i vårt land. Lösningen är naturligtvis att göra det billigare att anställa människor, så att vi skapar fler av den här typen av enkla jobb. Meningen är inte att de ska jobba i de här jobben i hela sitt liv, utan det är en väg in på arbetsmarknaden. Man får in en fot på arbetsmarknaden och ett första jobb, för det bästa sättet att få ett jobb är att ha ett jobb. Men om det finns få sådana jobb och det är väldigt dyrt att anställa får man inte det första jobbet . Statens budget 2017 Rambeslutet Vi liberaler har ett antal lösningar på detta. En av dem är det vi kallar startjobb, som i korthet går ut på att det helt enkelt blir enklare och billigare att anställa människor, exempelvis flyktingar, för den här typen av enkla jobb. En annan viktig del för den här typen av enkla jobb är framväxten av delningsekonomin. Jag ska kort försöka beskriva vad det är, även om det kanske säger sig självt när man hör ordet. Jag och min fru har ett litet torp. ska man ju helst gräva trädgårdslandet där och få ned lite ny gödsel i marken så att det växer bättre året därpå. Jag slipper helst göra det för hand, så det vore bra att ha en jordfräs. Men det känns lite onödigt att köpa en jordfräs för flera tusen för att använda den till ett litet trädgårdsland en gång . Det finns då delningsekonomiföretag, till exempel ett som heter Grannsaker, där man kan kolla om det finns någon i närheten som kan hyra ut sin jordfräs. Tyvärr hittade jag ingen, så jag fick gräva i alla fall. Men det är så det ska funka i teorin. Framväxten av delningsekonomin innebär en mängd olika tjänster. Grannsaker är en grej, och det handlar om mer högkvalificerade jobb. Men i många av delningsekonomiföretagen utför människor tjänster. Det mest kända av dessa är Uber, där privatpersoner mot betalning kör andra privatpersoner i sina privata bilar. Men det finns massor av sådana här företag, och de kan växa fram snabbt om vi uppdaterar lagar och regler så att de kan växa fram. lade Uber ned just denna verksamhet, Uberpop, efter tydliga signaler från regeringen att man inte tänker uppdatera lagar och regler så att detta blir tillåtet. Det är en omodern och bakåtsträvande inställning att försöka hindra denna typ av jobb eller tro att man kan förbjuda detta. Företagen och de som utför dessa jobb ska göra rätt för sig genom att betala skatter och så vidare, och Liberalerna vill se till att det är enkelt att göra rätt för sig. Vi behöver få fram nya enkla jobb. Men regeringens politik gör det dyrare, inte billigare, att anställa och mindre lönsamt, inte mer lönsamt, att arbeta. Dessutom jobbar man för att bromsa utvecklingen av delningsekonomiföretag som Uber och andra. Det kommer att göra det stora problem vi har med hög arbetslöshet bland många invandrare till ett jättelikt problem. uppfann en man som jobbade på den första digitalkameran. Kodakcheferna tänkte att det nog inte var framtiden. Man kan förstå deras inställning, för den första digitalkameran var rätt värdelös. Den var stor, tung och dyr. Den tog bilder med 0,1 megapixel, och det tog nästan en minut att få fram bilderna. Kodakcheferna menade att de var i en lukrativ bransch och tjänade massor med pengar på kamerafilm, så det ville de fortsätta att satsa på. Statens budget 2017 Rambeslutet kunde man fortfarande tänka att Kodakcheferna hade rätt. hade då 140 000 anställda runt om i världen och omsatte . Det tuffade på rätt bra med kamerafilm. Men 2012 gick i konkurs. Man blev utkonkurrerad av digitalkamerorna. Jag skulle säga att är i samma position nu som Kodakcheferna var då. De missade den tekniska tillväxten, och de missade Moores lag, som säger att processorkapaciteten dubblas . I början ser dubblingen inte så mycket ut för världen. Lägger man ut det på en lång linje år händer det inte så mycket i början. Men precis som en hockeyklubba stack det iväg rejält uppåt, och digitalkamerorna blev mot slutet snabbt mycket bättre, billigare och lättare att använda än andra kameror. är i detta läge . Vi kan välja att satsa på kamerafilmen, som vi har, och hoppas att det funkar. Eller så väljer vi att satsa på alla de företag som växer fram kopplat till digitalisering. Vi har en mängd framgångsrika startup-företag i . Det kräver dock reformer. Det går inte att sitta still och bromsa Uber och andra företag som växer fram, för det är de nya jobben. Men om vi gör dessa reformer är jag övertygad om att har enorma möjligheter och att bästa tid ännu ligger framför oss. 45 (MP) replik: Det finns positiva inslag i Liberalernas budgetmotion, bland annat en ambition och idé om att höja miljöskatter. Det välkomnar jag. Vi har bett att titta på vilka fördelningspolitiska effekter det skulle bli av Liberalernas största budgetsatsning, där runt 20 miljarder används för att sänka inkomstskatten. Det visar sig vara en förvånansvärt dålig fördelningspolitik. Vinnarna är rika personer som bor i med en inkomst . Liberalerna använde också en slogan inför valet om feminism utan socialism. Det var lite kul, och jag hoppades få se spännande förslag. I stället känns det som att det blev feminism utan feminism eftersom skillnaden mellan kvinnors och mäns inkomst ökar med i snitt . Det går alltså åt helt fel håll. Förutom att det är en dålig politik för ekonomisk jämställdhet är det också en politik där det sparas i hela landet för att föra över pengar till personer som bor i storstäder och rika kranskommuner. I och ökar snittinkomsten med över 15 000 respektive , medan befolkningen i kommuner som , och får en snittökning på . Även där är det bara de rikaste som får utdelning. Tycker Liberalerna verkligen att det är en väl avvägd politik för ökad jämställdhet och för hela landet? 46 (L) replik: Det är bra synpunkter. Det innebär svåra avvägningar hur man ska anpassa ett skattesystem så att det faller ut på allra bästa sätt. Låt mig göra några reflektioner om detta. Ni kallar dem höginkomsttagare. Men vilka är de som kallas höginkomsttagare i ? Det är till exempel en förstelärare på en grundskola eller en lärare som blivit rektor. De får börja betala statlig inkomstskatt och i vissa fall värnskatt om de blir högre chefer. Det är poliser. Det är vanliga människor som jobbar runt om i . Det är hundratusentals människor som ni kallar höginkomsttagare. Statens budget 2017 Rambeslutet Varför gör vi detta? Jo, för att vi tycker att det ska löna sig att utbilda sig och att arbeta hårt. Det har vi tyckt , och vi tror att det är ett framtidsrecept – också för att de nya jobben ska växa fram. Jag talade en del om enkla jobb, som gör att man kommer in på arbetsmarknaden. Det finns också en annan typ av jobb, där höginkomsttagare med högre utbildning jobbar. Det handlar om de framgångsrika svenska teknikföretagen som växer fram. För att det ska vara lönt att utbilda sig och satsa på sådana företag och få den typen av jobb att växa fram kan vi inte ha världens högsta marginalskatter. passerade , när ni höjde skatterna. Där har man vissa andra konkurrensfördelar, till exempel vädret. Vi konkurrerar med vårt väder och världens högsta marginalskatt. Jag tror inte att det funkar. 47 (MP) replik: Man kan säga att det kommer att bli lite högre skatt för dem som är allra mest välbetalda inom flera olika yrkesgrupper. Det jag talade om var att det är de som har årsinkomster som i någon mån kan räknas som höginkomsttagare. Det finns inte bara fördelningspolitiska problem med skattesänkningarna i Liberalernas politik. Ett stort bekymmer är också att de dyra och snedfördelade skattesänkningarna ska betalas på något sätt. Det som får ta smällen är bland annat åtgärder för klimat och miljö. Det lokala arbetet med initiativ för att minska utsläppen och satsningar på skydd och åtgärder för värdefull natur tas bort, och andra offentliga investeringar i hela landet dras in. På vilket sätt bidrar skattesänkningar för de rikaste, som betalas med en kraftigt reducerad klimat- och miljöbudget, till att minska utsläppen så att vi får en miljö som vi med gott samvete kan lämna över till våra barn och barnbarn? 48 (L) replik: Låt oss börja med den värdefulla naturen. Vi tillför faktiskt mer pengar än regeringen till just det. Men precis som var inne på i debatten med tror vi inte att alla dessa åtgärder är så himla effektiva. Det ser bra ut att lägga ut dem, men det är inte mycket pengar och de ger inte mycket effektivitet. Det vi tror på är grön kapitalism och grön skatteväxling. Där har det halkat snett en hel del i den svenska debatten, inte minst på grund av , skulle jag säga, så att grön skatteväxling har blivit röd skatteväxling. Själva grejen med en grön skatteväxling är att man höjer skatten på sådant som är miljöfarligt. Vi vill inte ha stora koldioxidutsläpp till exempel, och det finns en del kemikalier som vi vill bli av med och därför fasa ut. Då höjer vi skatterna och gör det dyrt att använda sådant. Det gör att företagen successivt flyttar bort från de områdena. Det är den ena delen. För att få skatteväxlingen grön och inte röd gäller det sedan att sänka några skatter också, till exempel dessa inkomstskatter som du är så emot att sänka. Det är precis det vi gör. Vi gör det billigare för företagen att anställa människor till exempel. Annars blir det bara skattehöjningar . Statens budget 2017 Rambeslutet Apropå fördelningspolitik kan den inte gå ut på att man höjer skatten för alla . Då får vi inte någon tillväxt av nya jobb. Det är riktigt, riktigt dålig fördelningspolitik, och det är också dålig miljöpolitik. 49 (KD): behöver mer tillit och trygghet.