prot · H30981 · 2016-03-16 00:00:00 — När det gäller elektronisk fotboja finns den möjligheten vid kontaktförbud, utvidgat kontaktförbud och särskilt utvidgat kontaktförbud. Men den tillämpas inte i punkt 2 och 3. Kriterierna för att tillämpa elektronisk fotboja är alldeles för högt ställda. Här har vi från Liberalerna bokstavligen jagat regeringen. hade Liberalerna en debatt med . Han sa då att han skulle återkomma med ett förslag om att se över reglerna för elektronisk fotboja. Men det kom aldrig något förslag. Sedan har andra i Alliansen också jagat regeringen. Och läser jag i ett TT-telegram – det passar bra med tanke på dagens debatt – att regeringen nu vill se över reglerna för fotboja. Det är en passiv regering. Det är en senfärdighet som inte är bra för de offer och de människor som skulle behöva det här extra skyddet ute i samhället. Detta har också en koppling till det tillkännagivande som justitieutskottet föreslår. Jag har hört att majoritetspartierna tycker att det är onödigt. I betänkandet står det att regeringen har för avsikt att och eventuellt vill se över den här frågan. Men det var precis så man sa när det gäller elektroniska fotbojor. Det kom ingenting. Vi tänker inte ta några risker, herr talman. Det är mycket bra att gör detta tillkännagivande, förhoppningsvis . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU6 Naturvård och områdesskydd Punkt 1 (Nationalparker och naturreservat) 2. res. 1 (M) 75 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 44 SD, 24 MP, 21 C, 20 V, 17 L, 14 KD 1: 75 M Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Intrångsersättning) 2. res. 2 (C) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 74 M, 44 SD, 24 MP, 20 V, 17 L, 14 KD 2: 21 C Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Natura 2000-områden och skyddade områden) 2. res. 3 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 75 M, 24 MP, 21 C, 20 V, 17 L, 14 KD 3: 44 SD Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Biologisk mångfald och ekosystemtjänster) 2. res. 1 (C, M, L, KD) 126 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 1 M, 44 SD, 24 MP, 20 V 1: 74 M, 21 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Mål m.m. för rovdjurspolitiken) 2. res. 2 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 75 M, 44 SD, 24 MP, 21 C, 17 L, 14 KD 2: 20 V Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 3 (Förebyggande arbete mot rovdjursangrepp) 2. res. 3 (M, SD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 1 M, 24 MP, 21 C, 20 V, 17 L, 14 KD 3: 74 M, 44 SD Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 4 (Vargfrågor) 2. res. 4 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 75 M, 24 MP, 21 C, 1 V, 17 L, 14 KD 4: 44 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats FiU19 om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 8 (Utred fler brott av personer ) 2. res. 8 (M, C, L, KD) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 44 SD, 24 MP, 20 V 8: 75 M, 21 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 9 (Straffrabatten för unga lagöverträdare) 2. res. 9 (M) 3. res. 10 (SD) 75 för res. 45 för res. Kammaren biträdde res. 91 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 1 SD, 24 MP, 21 C, 20 V, 17 L, 14 KD 9: 75 M, 16 SD Avstod: 26 SD Frånvarande: 12 S, 9 M, 5 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU11 Genomförande av mätinstrumentdirektivet och direktivet om icke-automatiska vågar Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Integration) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (C) 5. res. 4 (L) 6. res. 5 (KD) Förberedande votering 1: 17 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 21 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 44 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. (C) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Förberedande votering 4: 75 för res. 44 för res. Kammaren biträdde res. 75 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 24 MP, 20 V 1: 75 M Avstod: 44 SD, 21 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Särskilt om instegsjobb) 2. res. 6 (M, C, L, KD) 126 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 44 SD, 24 MP, 20 V 6: 75 M, 20 C, 17 L, 14 KD Avstod: 1 C Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - FöU7 Beredskap för kris och krig Punkt 12 (Krisberedskapssystemet) 2. res. 9 (L, M, C, KD) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 44 SD, 24 MP, 1 V 9: 75 M, 21 C, 17 L, 14 KD Avstod: 19 V Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - (V) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 13 (Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps nationella krishanteringsförmåga) 2. res. 11 (M) 75 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 44 SD, 24 MP, 21 C, 20 V, 17 L, 14 KD 11: 75 M Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 17 (Livsmedelsförsörjning) 2. res. 19 (SD) 3. res. 20 (C) 4. res. 21 (V) Förberedande votering 1: 22 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 47 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 22 MP, 16 L, 14 KD 19: 44 SD Avstod: 1 S, 75 M, 2 MP, 21 C, 20 V, 1 L Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Arhe Hamednaca (S) och (L) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Häktades rätt till mänsklig kontakt) 2. res. 1 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 75 M, 44 SD, 24 MP, 21 C, 17 L, 14 KD 1: 20 V Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 4 (Förbud mot att placera barn i häkte) 2. res. 2 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 75 M, 44 SD, 24 MP, 21 C, 17 L, 14 KD 2: 20 V Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 9 (Återfallsförebyggande arbete) 2. res. 5 (M, C, L, KD) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 44 SD, 24 MP, 20 V 5: 75 M, 21 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 12 (Medverkan i behandlingsprogram) 2. res. 8 (MP, S, V) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 18 (Avskaffa villkorlig frigivning) 2. res. 13 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 75 M, 24 MP, 21 C, 20 V, 17 L, 14 KD 13: 44 SD Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Punkt 19 (Elektronisk övervakning) 2. res. 14 (SD) 3. res. 15 (C, L) 45 för res. 38 för res. Kammaren biträdde res. Arhe Hamednaca (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 75 M, 24 MP, 20 V, 14 KD 14: 44 SD Avstod: 21 C, 17 L Frånvarande: 12 S, 9 M, 4 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. betänkande 2015/16:SfU12 113 (M): Vi ska nu i kammaren debattera frågor som rör socialavgifter, och jag börjar med att yrka bifall till vår reservation. är det 90 000 fler personer som arbetar. Att fler äldre väljer att jobba är ett resultat av en aktiv politik. Alliansregeringen gjorde det billigare att anställa personer , och det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre ökade drivkrafterna för att jobba längre. Nuvarande regering går åt andra hållet och föreslog i sin budgetproposition att införa en särskild löneskatt för personer som fyllt . Detta minskar incitamenten till ett längre arbetsliv och riskerar att motverka den goda utveckling vi sett . står för en annan väg. Att erfarna medarbetare vill jobba längre ska inte straffa sig. Det ska löna sig. Möjligheten att jobba längre bör omfatta så många som möjligt. Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. Vi blir allt äldre och friskare, och många vill därför jobba längre. Fortsatt arbete kan förbättra livskvaliteten för många. Att fortsätta vara med och bidra, att tjäna lite extra pengar eller att vi helt enkelt trivs med vårt jobb är viktiga faktorer att ta tillvara. Vi har dessutom en allt äldre befolkning, där färre ska försörja allt fler. Därtill börjar allt fler jobba senare i livet. Ett längre arbetsliv behövs för att vi ska kunna finansiera välfärden . Men för att äldre ska kunna stanna kvar på arbetsmarknaden krävs det också att arbetsgivare är villiga att anställa dem och att samhället ser äldre människors kompetens. Politiken bör därför utformas så att personer som vill och kan jobba längre ges verktyg och möjlighet till detta. I en undersökning som AMF har gjort visar resultatet på att andelen pensionärer som har velat jobba längre har ökat , från . I en enkät som har genomfört i samarbete med framgår att av ålderspensionärerna 61–som inte arbetar skulle en femtedel egentligen vilja arbeta – och ca 25–av pensionärerna säger att de gärna skulle ha arbetat längre om attityderna mot äldre varit mindre negativa. De få studier som finns om åldersdiskriminering visar på att diskrimineringen av äldre i arbetslivet är omfattande. Negativa fördomar och attityder motverkas rimligtvis bäst om fler äldre arbetar, och därför behöver vi sänka trösklarna för dem som vill och kan fortsätta jobba. Att i det här skedet straffbeskatta driftiga äldre och tvinga ut dem från arbetsmarknaden, som regeringen nu gör, är fel väg att gå. Snarare behöver trösklarna sänkas ytterligare för att göra gruppen äldre ännu mer attraktiv på arbetsmarknaden. Det gör vi bäst genom att bland annat hålla nere arbetsgivaravgifterna för att anställa äldre. Vi har därför i vår budgetmotion föreslagit att det ska vara lägre skatt på att jobba mer redan i stället för från dagens . Vårt förslag innebär att 70 000 64-åringar får sänkt skatt, och sysselsättningen beräknas öka med mellan 1 000 och 4 000 personer. När regeringen vill göra det dyrare att anställa personer vill att arbete för äldre ska löna sig än mer. Att jobbskatteavdraget förstärks redan samma kalenderår som man har uppnått pensionsåldern stärker drivkrafterna för att stanna kvar på arbetsmarknaden. Regeringen påstår att de för en politik för jobb och företagande som de föreslår och genomför reformer som de vet kommer att dämpa sysselsättningen. Det är allvarligt att regeringens skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster är drygt 40 gånger så omfattande som deras satsningar på företagande. Som om det inte vore nog för regeringen att höja skatten för att anställa äldre höjer regeringen dessutom arbetsgivaravgiften för att anställa unga. Om man höjer skatten på ungdomsjobben, och om kostnaden för arbetsgivaren blir densamma för en ung och oerfaren person som för en erfaren person, blir valet för arbetsgivaren ofta givet. Det kommer att slå hårt mot ungdomar och försvåra för dem att få sitt första jobb och ett inträde på arbetsmarknaden. Det kommer att leda till ökad ungdomsarbetslöshet och slå hårt mot inte minst ungdomsintensiva branscher såsom besöksnäringen och detaljhandeln. Nästan hälften av de anställda i hotell- och restaurangbranschen och knappt en tredjedel av de anställda i detaljhandeln är , och de höjda arbetsgivaravgifterna motsvarar, bara inom handeln, kostnaden för att anställa 14 000 personer. Dessutom är företag i dessa branscher inte sällan viktiga utifrån en integrationsaspekt, då de utgör en viktig väg in på arbetsmarknaden för utrikesfödda och andra grupper som har svårare att få en anställning. Att regeringen nu föreslår att fördubbla arbetsgivaravgiften för den här gruppen, drabbar dem som har svagast ställning på arbetsmarknaden. Regeringen gör det nu dyrare att anställa både yngre och äldre som deras inkomstskattehöjningar drabbar över 1 miljon löntagare. Det hotar att bromsa den breda jobbtillväxt som vi nu ser och som Alliansen faktiskt har lagt grunden för. Det är för mig fortfarande fullständigt obegripligt hur ekvationen går ihop. Hur menar regeringen att höjda skatter för att anställa både yngre och äldre på arbetsmarknaden ska leda till fler jobb? 114 (SD): Vi ska nu i kammaren debattera SfU12 Socialavgifter. Jag vill inledningsvis fortsätta med föregående talares ämne, som jag för övrigt instämmer ganska mycket i. Jag vill tala lite om äldres möjligheter och incitament att stanna kvar i arbetslivet i stället för att gå i pension. I en kommittémotion från föreslås att de sociala avgifterna för äldre ska sänkas. Jag tycker i sak att det är en bra idé, men anser framför allt att det sätter fingret på en större fråga där man kan göra det omtalade konstaterandet att vi måste arbeta högre upp i åldrarna än . Vi är antagligen inte oense om att så måste bli fallet. När medelåldern ökar är det naturligt att även den genomsnittliga åldern för att sluta arbeta höjs. Men hur ska vi politiker se till att så sker så smidigt och friktionsfritt som möjligt? Jag vill inte påstå att jag har något mirakulöst svar på den frågan, och jag tror inte heller att det finns ett enskilt enkelt svar. Men en sak är jag helt säker på, och det är att jag för min del hellre ser stimulerande åtgärder för arbetsgivare och arbetstagare än att man ska tvinga människor att arbeta i högre ålder genom att höja pensionsåldern. Utsikterna att få gehör för denna fråga i just detta ärende bedömer jag själv som ringa, sannolikt obefintliga. Och eftersom politik innebär helt andra, och mycket mer omfattande och långtgående, förbättringar för våra äldre i stort, lämnar jag frågan därhän för tillfället. Jag ser fram emot att föra den debatten vid det tillfälle då den framöver är ännu mer aktuell. För idrottsutövare och andra som får ersättning från en ideell förening med idrott som huvudverksamhet finns det ett undantag från att betala sociala avgifter för denna ersättning. Undantaget gäller för upp till ett halvt prisbasbelopp . Det är bra. Inte minst i våra moderna stillasittande tider är det önskvärt att människor ägnar sig åt idrott. Det är odiskutabelt så att samhället som helhet gagnas av att människor rör på sig, och att stimulera detta är försvarbart av såväl direkt ekonomiska som folkhälsofrämjande skäl. Föreningar som ägnar sig åt friluftsliv på olika sätt, omfattas inte av denna regel om slopade sociala avgifter. Eller rättare sagt, de omfattas ibland, lite beroende på exakt vilken verksamhet de ägnar sig åt. Man kan, om man vill, lite raljerande säga att de slipper sociala avgifter, men ”endast eller ibland under udda storhelger mellan tisdag och september”. Det här menar vi sverigedemokrater är en dålig ordning av flera skäl. Det mest uppenbara är kanske den till synes mycket luddiga gränsdragningen mellan vad som är idrottslig verksamhet och vad som är friluftsliv. Svenskt friluftsliv – som är en paraplyorganisation för friluftsorganisationer – uppger att det finns 1,8 miljoner svenskar som är medlemmar i en friluftsorganisation. Det är alltså en gigantisk folkrörelse vi pratar om. Det är en folkrörelse som i lika stor utsträckning som idrottsföreningar syftar till att främja fysisk aktivitet i olika former. Vidare förvaltar friluftsorganisationerna även andra värden, inte minst respekt och vördnad inför vår fantastiska natur. Men det gäller även insyn i och delaktighet i vårt gemensamma kulturarv. Omkring 300 000 barn i är medlemmar i en friluftsförening, barn som jag tror kommer att ha mycket goda förutsättningar att ta över förvaltandet av vår natur och våra seder kring vistelse i skog och mark när de blir vuxna. Men även om jag tycker att natur- och kulturaspekten är viktig är det ändå likabehandlingen jag tycker är det starkaste argumentet. Det är inte rimligt att en verksamhet som ägnar sig åt att främja folkhälsa och fysisk aktivitet ska ha helt andra förutsättningar än en annan förening med precis samma syfte. I en lång rad motioner, bland annat från mitt eget parti, föreslås att sociala avgifter ska slopas för ersättningar upp till ett halvt prisbasbelopp även för föreningar som sysslar med friluftsliv, så att vi får enhetliga regler för alla föreningar med närmast identiskt syfte och nytta. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2. 115 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Det här betänkandet hanterar motioner från den allmänna motionstiden, och de handlar om nedsättning av socialavgifter för unga, äldre, små företag, företag i glesbygd och undantag för att betala socialavgifter. Socialavgifter är detsamma som det som brukar kallas för arbetsgivaravgifter. De består av ålderspensionsavgift, efterlevnadspensionsavgift, sjukförsäkringsavgift, föräldraförsäkringsavgift och arbetsskadeförsäkringsavgift. Vi pratar alltså om försäkringspremier för våra välfärdsförsäkringar, vem som ska betala och inte och i vilken omfattning. Är dessa försäkringar allmänna? Ska alla vara med och betala? Nedsättning av socialavgifter för unga infördes av den tidigare regeringen. Syftet var att minska arbetslösheten för unga. Men utskottet har tidigare konstaterat att nedsättningen av socialavgifter inte löste problemet med arbetslösheten för unga. Ungdomsarbetslösheten steg, och långtidsungdomsarbetslösheten steg. Utskottet påpekade att anledningen till att reformen misslyckades var att den största delen av resurserna satsades på dem som redan hade arbete eller på dem som skulle kunna få arbete utan någon nedsättning av socialavgifter. Endast en mycket liten del av nedsättningen riktades till dem som behövde den mest, det vill säga lågutbildade och de som på annat sätt stod långt ifrån arbetsmarknaden. Kostnaderna steg, och ungdomsarbetslösheten steg. Utskottet har konstaterat att det finns ett mycket stort behov av att satsa resurser på effektivare åtgärder som kan göra att just de ungdomar som står långt från arbetsmarknaden blir mer anställbara. har med anledning av detta faktum beslutat att ta bort nedsättningen av socialavgifter för unga. Men vi har också en situation där antalet nyanmälda platser på arbetsmarknaden ökar. Arbetslösheten sjunker, särskilt –. Även långtidsarbetslösheten sjunker . var det 26 000 ungdomar färre i arbetslöshet jämfört med . Det är ca 1 000 gymnasieklasser som har fått arbete. Tänk att som politiker få stå och ta varenda ungdom i hand och säga: Lycka till i ditt nya arbete! Ungdomskontrakt, kunskapslyft, satsningar på utbildningsplatser i komvux och yrkesvux och så vidare är bättre insatser för att minska ungdomsarbetslösheten, för de syftar till att rusta unga för att vara anställbara för de nya arbetstillfällen som skapas, i stället för att arbetsgivare slipper betala premien för våra välfärdsförsäkringar. I samband med att beslutade om statens budget återinfördes den särskilda löneskatten för dem som har fyllt 65. Det är en prioritering vi gör. Om man skapar fler arbetstillfällen och om fler människor vill arbeta efter att de fyllt är en förutsättning att det finns fler arbeten. Det är en god förutsättning. Och det är många arbetsgivare som vill ha människor med erfarenhet. Men vi har också en stor utmaning i att se till att människor orkar gå till 65. Det vet vårt utskott kanske bättre än andra utskott. Undantaget för socialavgifter för idrottsföreningar bör inte utökas. Utskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat att alla ideella organisationer ska behandlas lika. För socialförsäkringssystemets legitimitet är det enligt vad utskottet sagt viktigt att så långt som möjligt upprätthålla sambandet mellan de socialavgifter som betalas och de förmåner som de avser att finansiera. Återigen: Det är våra välfärdsförsäkringar. Inkomster i samband med idrottsutövning bör, precis som alla andra inkomster, grunda för rätt till socialförsäkringsförmåner och därmed föranleda att socialavgifter betalas. Det undantag som finns för bör ses över. Gör man det blir det ju lika. Att man bör titta över det sas vid ett flertal tillfällen under hela förra mandatperioden av dåvarande regeringspartier. Vi säger samma sak den här gången. Det är samma svar, även om regeringspartierna har bytts. Med detta sagt vill jag återigen yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 116 (M) replik: nämner i sitt anförande socialavgifterna för unga men också socialavgifterna för äldre. Jag skulle vilja ta en ögonblicksbild och stanna lite i diskussionen vad gäller den så kallade löneskatten för äldre. Bilden att det behöver vara fler som arbetar längre är gemensam för oss. Statsminister har framhållit detta, liksom socialförsäkringsminister . Även arbetsmarknadsminister har framhållit att vi behöver vara fler som jobbar längre. Vår bild är densamma. Inför budgetarbetet skrev pensionärsorganisationerna i sitt remissvar till regeringen att de var särskilt emot den höjda löneskatten, med argumentet att äldres möjlighet att få anställning skulle försämras drastiskt. Man menade också att det finns en risk för att införandet av en löneskatt för äldre inverkar negativt på äldres möjlighet att fortsätta förvärvsarbeta efter uppnådd pensionsålder. Dessutom har regeringens egen myndighet, , tidigare slagit fast att en särskild löneskatt kommer att leda till minskad efterfrågan på äldre arbetskraft. Det går stick i stäv med ambitionen att få fler att arbeta längre. Hur ser Socialdemokraterna på äldres insatser på svensk arbetsmarknad? Ser man behovet? I så fall, hur ska Socialdemokraterna och regeringen få äldre att fortsätta arbeta om man försämrar villkoren för äldre? 117 (S) replik: Vi socialdemokrater ser gärna att man kan arbeta och att det finns förutsättningar för det. Däremot tycker vi inte att arbete ska subventioneras åt arbetsgivaren. Det är ändå så att arbetet är lika mycket värt om en 65-åring med lång erfarenhet gör det. Jag har läst i motionerna, bland annat från , när det gäller det här med socialavgifter och löneskatt för äldre. Man säger att vi skulle få fler händer i vården. Men det är klart att vi hade många som jobbade i vården långt innan ni gjorde sänkningen. Man kan inte ständigt subventionera och ge bidrag till arbetsgivare för att de ska anställa. En 65-åring är lika mycket värd på arbetsmarknaden som en 64-åring. Det är vårt sätt att se på det, och det är därför vi gör den prioritering vi gör. 118 (M) replik: