prot · H40943 · 2016-12-09 00:00:00 — Jag lyssnade på största företag , som berättade att när de fattar investeringsbeslut är det klart att en sådan skatt kommer att ha betydelse. Varför ska man förlägga verksamhet i när det är billigare i alla andra länder? Denna typ av frågor tycker jag att politiken bör svara på. 42 Finansminister (S): Den som svarar i telefonen på en bank någonstans i ska naturligtvis vara orolig för , eftersom han har tagit ställning för en sådan utformning av skatten. Regeringen har ännu inte tagit ställning. Därför är denna interpellation lite märklig. har här i talarstolen oroat sig för den ekonomiska utvecklingen med den här regeringens politik. börjar vi nu se resultatet: 120 000 fler jobb, den högsta sysselsättningsgrad som någonsin uppmätts av i något EU-land och den lägsta ungdomsarbetslösheten . Vi har vänt de stora underskott vi ärvde från tid på till att vara i balans, och enligt kommer vi att vara i balans även . Vi har det högsta bostadsbyggandet sedan miljonprogrammets dagar. Utvecklingen i skolan har vänt. Detta ska naturligtvis elever, lärare och rektorer ha äran för, inte någon politiker. Men vi ser att den här regeringens politik, där vi har vänt politik – med ständiga skattesänkningar, mest till dem som tjänar mest, ökade klyftor och privatiseringar – till en utveckling där vi stärker och bygger framtiden tillsammans. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellationerna 2016/17:127 och 128 om nya regler för underhållsstöd 43 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minimera risken för att konflikt uppstår mellan föräldrar som inte kan komma överens om underhållsstödet på egen hand. har frågat mig vilka initiativ eller åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att minimera riskerna för konflikter mellan föräldrar i samband med underhållsstödet. har tidigare ställt en likartad riksdagsfråga till mig, och jag har då redogjort för att det övergripande målet med de nya reglerna för underhållsreglering och underhållsstöd är att särlevande föräldrar i ökad utsträckning ska reglera underhåll för barn utanför underhållsstödssystemet. Underhållsstödet är inte avsett att vara det primära sättet att reglera underhållsskyldigheten på utan ska garantera en rimlig försörjning för barn när den bidragsskyldiga föräldern av olika anledningar inte fullgör sin underhållsskyldighet. Utgångspunkten är att underhållsskyldigheten ska regleras via ett civilrättsligt underhållsbidrag och att underhållsstödet ska utgöra ett komplement till detta. Om underhållsskyldigheten fullgörs genom underhållsbidrag innebär det i många fall ett högre underhållsbelopp för barnet än vad underhållsstödet gör. Det gäller särskilt för barn i hushåll i de lägsta inkomstgrupperna. Dessa utgångspunkter och målsättningar borde interpellanterna instämma i, eftersom de bygger på de förslag som alliansregeringen remitterade ut . undersökningar visade att det finns stora kunskapsbrister hos särlevande föräldrar om underhållsreglering och att en inte obetydlig andel av föräldrarna reglerar underhållsskyldigheten via underhållsstöd, trots att de har ekonomiska förutsättningar att i stället reglera det direkt mellan sig. I den nämnda remisspromemorian Ökat stöd för underhållsreglering framgår att för cirka hälften av de bidragsskyldiga föräldrarna som har förmåga att betala fullt betalningsbelopp, fungerade som en mellanhand som transfererar underhåll mellan föräldrarna. Många av dessa föräldrar torde ha förutsättningar att i stället reglera underhållet själva. Mot den bakgrunden innebär de nya bestämmelserna att i de fall där den bidragsskyldiga föräldern i följd har fullgjort sina betalningar till , ska underhållsstöd inte längre lämnas såvida det inte finns särskilda skäl. Utgångspunkten är att underhållet bör kunna regleras direkt mellan föräldrarna. Föräldrar kan vända sig till för att få råd och det stöd de behöver i frågor som rör försörjning av barnet. Det finns bland annat möjlighet till personligt webbmöte med specialutbildade handläggare. Det finns även ett beräkningsverktyg på webben där föräldrarna själva eller med stöd av kan räkna ut ett underhållsbidrag. Enligt uppgifter från har föräldrarnas intresse för den information och det stöd som finns att tillgå varit stort sedan reformen trädde i kraft . Det finns dock, precis som interpellanterna framför, fall där det trots att den bidragsskyldiga föräldern fullgör sin betalningsskyldighet gentemot inte är vare sig lämpligt eller möjligt för föräldrarna att hantera underhållet själva. Om det finns särskilda skäl ska därför underhållsstöd ändå kunna lämnas. I de fall det finns särskilda skäl, till exempel att det förekommer hot eller våld, kommer även fortsättningsvis att kunna lämna underhållsstöd. Särskilda skäl kan finnas i förhållande till både barnets, boendeförälderns och den bidragsskyldiga förälderns situation. Vid prövningen av särskilda skäl behöver vara uppmärksam på om det finns hinder för samarbete mellan föräldrarna, till exempel om det finns sekretesskydd av olika slag. En indragning av underhållsstödet är avsedd att rikta in sig på sådana fall där föräldrarna har faktiska möjligheter att själva hantera underhållsfrågan för sina barn. Detta framgår också av förarbetena till de nya bestämmelserna. Om betalningarna av underhållsbidrag mellan föräldrarna inte fungerar av olika anledningar, har boendeföräldern rätt att ansöka om underhållsstöd igen. Underhållsstödet är således alltjämt tänkt att fungera som en garanti för att barnet får en rimlig försörjning om den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Reformen tar främst sikte på att förmå föräldrar som har förutsättningar för det, att reglera underhållsskyldigheten utanför underhållsstödet. Det är inte rimligt att tro att alla föräldrar har sådana förutsättningar, lika lite som att konflikter helt kan undvikas. Det framstår inte som en framkomlig väg att enbart genom ändringar i regelverket för underhållsreglering försöka förbättra förutsättningarna för ett ökat samarbete föräldrar emellan. Situationen och sammanhanget som påverkar föräldrarnas möjligheter att samarbeta härrör sig ofta till många fler hänseenden. Utgångspunkten är att det primärt är föräldrarna som är försörjningsskyldiga för sina barn. Om föräldrar har svårigheter att axla detta ansvar bör staten erbjuda föräldrarna stöd i den utsträckning som behövs för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter. finns också en möjlighet för föräldrar att inom ramen för kommunala samarbetssamtal ta upp frågor som rör barns försörjning. Under den långa tidsperiod som löper innan en indragning av underhållsstödet kan ske bör ha haft en dia-log med föräldrarna om möjligheterna att reglera underhållet utanför underhållsstödet. Det finns således alltjämt möjligheter att låta agera mellanhand för underhållsregleringen i de fall det förekommer hot eller våld mellan föräldrarna eller i förhållande till barnet. Den här reformen har varit viktig för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för barn med särlevande föräldrar, som lever i hushåll med en låg ekonomisk standard. 44 (M): Tack, statsrådet, för svaret! För nästan exakt stod jag i den här talarstolen och var oroad över regeringens förslag om nya regler för utbetalningen av underhållsstöd. Redan då varnade jag regeringen för att de nya reglerna skulle verka konfliktdrivande och drabba främst kvinnor och barn. Tyvärr verkar mina farhågor besannas. I sak innebär de nya reglerna att en förälder som betalat sitt underhåll i rätt tid i följd inte längre behöver sköta betalningen via . Detta kan verka som en trivial justering av reglerna för underhållsstödet, men i verkligheten slår detta hårt inte minst mot kvinnor och barn. Redan nu kan vi se att kvinnojourer runt om i landet varnar för de nya reglerna. Med anledning av det har jag begärt debatten här . En separation mellan föräldrar är ofta en uppslitande process. är ca 50 000 barn med om en familjeseparation. För de föräldrar som tar huvudansvaret för barnet efter separationen handlar oron ofta om att få ekonomin att gå ihop, och här spelar underhållsstödet en viktig roll. Dels ska det se till att barnets behov blir tillgodosedda, dels ska det se till att den frånvarande föräldern tar sitt ekonomiska ansvar. Vid en separation regleras barnens rätt till underhåll av två regelverk. Det ena rör underhållsbidraget, som föräldrarna kommer överens om själva, och det andra rör underhållsstödet, som administreras och betalas ut av . Underhållsstödsnivån är starkt normerande även bland de föräldrar som sköter underhållet utan medverkan. Många föräldrar har valt underhållsstöd, eftersom reglerna för underhållsbidrag är relativt komplicerade. För föräldrar som inte kommer överens är alternativet att i domstol besluta om underhållet, vilket ofta är tidskrävande, uppslitande och väldigt dyrt. Utgången är också osäker. Därför har det för många inneburit en stor trygghet att tagit hand om utbetalningarna. Jag kan också konstatera att de nya regler som har införts tyvärr inte löser grundproblemet med frånvarande föräldrar som inte tar sitt ekonomiska ansvar fullt ut. Det finns tvärtom tydliga indikationer på att ett av de större problemen med de tidigare reglerna, nämligen att de verkade konfliktdrivande, rent av förvärras efter de ändringar som trätt i kraft. Många ensamstående föräldrar, av vilken majoriteten är kvinnor, har uttryckt oro för att regelförändringen leder till konflikt och uteblivna betalningar. Därtill har många av landets kvinnojourer varnat för att de nya reglerna kan få direkt farliga konsekvenser i de fall där separerade mödrar lever under hot och våld, precis som ministern nämnde. I dessa fall kan ekonomin bli ett sätt för männen att utöva påtryckningar mot kvinnor och ta kontrollen över deras redan utsatta situation. Det är följden av att myndighetstillsynen försvunnit nu när inte längre agerar mellanhand. Jag vill med anledning av detta fråga socialförsäkringsministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att minimera risken att konflikt uppstår mellan föräldrar som inte kan komma överens om underhållsbidraget på egen hand. 45 (M): Jag tackar ministern för svaret. har väldigt väl redogjort för den oro vi känner inför den nya ordningen för underhållsbidrag och underhållsstöd. Det finns absolut en god intention med den nya ordningen, men det är inte så enkelt som det verkar. Bakgrunden till uppdrag är att om föräldrarna i högre grad kom överens om underhållsbidrag skulle många barn få betydligt mer pengar än vad de får i underhållsstöd från . menar att av barnen i de lägsta inkomstgrupperna skulle kunna få mer om man tog hänsyn till kostnaden och föräldrarnas inkomster. Det är ju en väldigt god intention att barnen skulle kunna få mer pengar för sitt uppehälle, men varför har inte överenskommelsen mellan föräldrarna gjorts tidigare? Jo, därför att alltför många separationer är så konfliktfyllda att underhållsstödet blir en maktfaktor för den betalande föräldern. Och vem kommer i kläm? Ja, det är förstås barnen. Jag har gjort åtskilliga vårdnadsutredningar i mitt yrkesliv. När vårdnadshavare i separation har en öppen konflikt hamnar alltid barnen i skottlinjen. Konflikterna handlar alltid om pengar och om umgänge, och barnen far oerhört illa när de två vuxna som oftast betyder allra mest för barnen utsätter dem för en fruktansvärd psykisk smärta. Samhället måste därför göra allt för att avlasta barnen från skuld, men med regeringens förslag och den nyordning som råder kan effekten bli tvärtom. ska föräldrarna sköta underhållet själva, men precis som har beskrivit oroar sig många ensamstående över att det ska leda till konflikter och uteblivna betalningar. För separerade mammor som lever under hot och våld kan situationen rent av bli farlig. Det är både kvinnojourer och tjejjourer som varnar för detta. Än så länge har ändringen inte fått full effekt, så det är svårt att veta hur detta faktiskt har fallit ut. Jag tror att det är som de föräldrar som har skött sina inbetalningar själva ska börja klara detta på egen hand. kan man ansöka om underhållsstöd från , och det rör sig alltså om . Det är en grundgaranti till barnet när den andra föräldern har låg inkomst eller vägrar betala underhållsbidraget. Många har dock uppfattat att dessa är en norm för hur mycket som ska betalas, och det är därför regeringen har genomfört förändringen. Jag har full förståelse för det, men vi har ett annat förslag som vi tror skulle gynna barnen betydligt bättre. Vårt förslag innebär att en viss bestämd procent av den frånvarande förälderns inkomst ska gå till barnet och att det går via . Jag förstår problematiken med att administrerar detta och blir en mellanhand mellan föräldrar som borde kunna klara det själva, men jag har sett alldeles för många barn som har hamnat i kläm när två föräldrar inte har kommit överens. Jag saknar en barnkonsekvensanalys i det underlag som ledde till beslutet. Om det nu fanns en barnkonsekvensanalys är jag intresserad av att veta vad som framkom i den. 46 Socialförsäkringsminister (S): Precis som interpellanterna pekar på är situationen den att av de 207 000 barn som får underhållsstöd från skulle få mer i underhåll om föräldrarna själva kom överens om summan. Precis som säger kan vi konstatera att det för de barn som har det sämst ställt ekonomiskt skulle kunna handla om mer , och det är väldigt mycket pengar. Jag tror att vi kan vara överens om att den situation vi har , där underhållsstödet fullständigt har tagit över och blivit normerande när det gäller underhållsskyldigheten för barn, inte är en bra situation. agerar mer eller mindre bank mellan separerade föräldrar. Vi måste ändå kunna ha större förväntningar och ställa högre krav på föräldrar som separerar att vilja ta det ekonomiska ansvar de faktiskt har för barnen vid en separation. Syftet med detta har naturligtvis varit att modernisera regelverket för underhåll så att det tar hänsyn till barnet och till föräldrarnas faktiska förutsättningar att bidra till barnets försörjning, liksom deras möjligheter att komma överens i frågor som detta. Avsikten har inte varit att skapa oro eller att barn och föräldrar ska komma i kläm. Vi har från regeringens sida lyssnat på remissinstansernas synpunkter när det gäller de situationer där det förekommer hot och våld, och vi har gått dem till mötes för att se till att reformen blir ändamålsenlig och i slutändan gagnar barnet. Det är nämligen hela syftet med reformen. Självklart har jag som ansvarig minister också för avsikt att noga följa utveck-lingen av denna reform och hur den nu kommer att tillämpas från sida. Vi har bedömt att det sätt vi har formulerat förarbetena till lagstiftningen och lagstiftningen i sig på, med särskilda skäl, gör att tolkningsutrymmet är tillräckligt stort för att man ska kunna ta hänsyn till de fall där det de facto av olika skäl inte fungerar för föräldrarna att själva reglera detta. Underhållsstödet är självklart alltjämt tänkt att fungera som en garanti för att barnet får en rimlig försörjning om den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Som boendeförälder kommer man även med den nya lagstiftningen alltid att ha möjlighet och rätt att ansöka om underhållsstöd igen, även om en indragning har skett. Det finns dessutom möjlighet att bevilja underhållsstödet en månad retroaktivt, så att det inte ska uppstå något glapp i ett sådant fall. Vi kommer som sagt självklart att följa detta med stor noggrannhet, men kan man inte blunda för vinsten. Det är ca 50 000 barn som berörs av en separation, och det är faktiskt en halv miljon barn som har särlevande föräldrar i . Det är helt rimligt att vi ser till att nyttja en lagstiftning som ger dessa barn möjlighet att få de bästa ekonomiska förutsättningarna. Därför lade regeringen fram den här nya lagstiftningen. 47 (M): Underhållsstödssystemet har, sedan det infördes, varit föremål för uppföljning och granskning. Till exempel och har i flera rapporter belyst olika problem med, och konsekvenser av, underhållsstödsreglerna, som bör åtgärdas. Ministern känner mycket väl till den statliga utredningen föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull, som kom 2011. Där konstaterades bland annat att de nuvarande familjeekonomiska stöden är konfliktdrivande mellan föräldrar som är separerade. Utredningen menade också att underhållsstödet behöver göras om. Precis som ministern själv nämnde tidigare skulle många barn – fyra barn av tio – få mer i underhåll om deras föräldrar valde att beräkna ett underhållsbidrag enligt normer i stället för att låta underhållet regleras via underhållsstödet hos . vet vi båda att nivån på underhållsstödet är starkt normerande, även bland de föräldrar som sköter underhållet utan medverkan. Undersökningarna visar också att det finns ett väldigt litet samband mellan föräldrarnas inkomster och storleken på underhållsbidraget. Därför är vår uppfattning – som tidigare nämnde – att en utredning bör tillsättas, med uppdrag att i grunden göra om dagens konstruktion med underhållsbidrag och underhållsstöd. Detta bör man göra i stället för att försöka lappa och laga i ett system som inte fungerar. Vi i vill se en annan modell. Vi vill se en mer neutral, objektiv och förutsägbar beräkning av underhållets storlek. Beräkningen ska bygga på en viss, i förväg bestämd, procent av den frånvarande förälderns inkomst, som ska gå till barnet. ska administrera underhållet, beräkna dess storlek, betala ut det till boendeföräldern och kräva in motsvarande summa från den frånvarande föräldern. Med en sådan modell skulle vi uppnå två syften. För det första skulle vi stärka barns ekonomi, eftersom sambandet mellan föräldrars ekonomi och underhållets storlek skulle stärkas. För det andra skulle risken för konflikt och osämja mellan separerade föräldrar minska, eftersom skulle agera mellanhand även i fortsättningen. Ministern har själv tidigare angett i svar till oss här att det inte är rimligt att tro att konflikter helt kan undvikas, och så är det förstås. Men varför väljer då regeringen att införa dessa regler, när det faktiskt finns en risk, som många har lyft fram och betonat, att de förvärrar konflikter och försämrar de ekonomiska förutsättningarna för både barn och kvinnor? I värsta fall kan detta även leda till våld. Varför inte titta på förslag, som skulle stärka barnens ekonomi och vara ett mycket mer rättvist system? 48 (M): Jag tackar ministern för en väldigt viktig debatt. Teoretiskt är det precis så här det borde fungera, men min erfarenhet är att det i verkligheten inte gör det, mer än hos ett antal föräldrar. Som ministern vet reserverade vi moderater oss mot beslutet, bland annat därför att det kommer att finnas två system som kommer att reglera underhållet, vilket kan ge upphov till att man tricksar mellan dessa system. Den som hamnar i kläm, i en ohälsosam konfliktsituation, är alltid barnet. Jag undrar fortfarande hur barnkonsekvensanalysen såg ut och hur ni använde den inför det förslag som lades fram till . I de fall där relationen har varit konfliktfri beror detta ofta – vilket generalsekreteraren i Makalösa Föräldrar har sagt i en intervju – just på att betalningen har gått via och att man själv har sluppit att hantera saken. Jag är orolig för att detta kan ge upphov till att konflikter blossar upp igen i fall där konflikter har förekommit i samband med separationen. Låt oss säga att det fungerar . Pengarna betalas in prickfritt. Sedan blir det svaj igen. Det kommer in nya vuxna, i nya relationer, vilket kanske leder till en ny konflikt. Då får barnet uppleva dessa konflikter. Jag citerar här vad ett barn har skrivit i ett mejl till , om sina föräldrar: ”De verkar hata varandra, så varför finns jag?” Detta är precis vad barn upplever i samband med alltför många separationer. Det är väldigt traumatiskt, och jag anser att samhället därför måste fokusera på att avlasta barnen vid skilsmässor. Med regeringens beslut löper barnen ännu större risk att hamna i en konflikthärd som de inte har bett om. av någon sorts fred är egentligen väldigt . De allra flesta klarar det. Sedan kanske det darrar till och blir en ny konflikt. Jag har inte sett att det skulle ha funnits någon barnkonsekvensanalys inför detta förslag. Mycket byggde på att och dess personal skulle avlastas från hanteringen av dessa ärenden om man fick till stånd att föräldrarna själva kunde sköta det. Jag delar ministerns uppfattning om att i många fall helt enkelt agerar bank åt föräldrar, åt vuxna människor som borde klara av detta konfliktfritt, med barnet i centrum och för barnets bästa. Det är så det borde vara i teorin, men dessvärre finns det alldeles för många fall där det inte funkar på det sättet. När vi var i majoritet talade oppositionen alltid om barnkonsekvensanalyserna så fort det handlade om ärenden som berörde barn. Jag är jätteintresserad av vilket utslag detta gav och hur er barnkonsekvensanalys ser ut. Hur kommer beslutet att följas upp? Har någon utvärdering lagts fram ? 49 Socialförsäkringsminister (S): Jag tackar och för bra interpellationer och en väldigt viktig debatt. Vi kan väl konstatera att vi i grund och botten, glädjande nog, har en samsyn i det faktum att vi försöker att förbättra situationen, inte minst ekonomiskt, för de barn som har det tuffast. Vi försöker att hitta olika vägar för att också förbättra underhållsstödet så att det ska ge ett bättre ekonomiskt stöd till de barn som bäst behöver det. Det lagförslag som regeringen nu har genomfört grundar sig på en utredning som gjordes under den moderatledda regeringen, som även var den regering som valde att remittera detta förslag. Som interpellanterna säger är det tydligt att det inkom remissynpunkter som just handlade om en oro för de situationer där föräldrar inte kommer överens och där det förekommer hot och våld. Remissinstanser uppmanade till att säkerställa att dessa barn inte ska drabbas av en ny lagstiftning, utan att de ska få underhållsstöd, precis som . Detta vägdes in när regeringen lade fram det här lagförslaget. För att svara på fråga om barnkonsekvensanalys är min uppfattning att detta verkligen är något som vi har diskuterat på under hela processen inför att vi lade fram den här lagstiftningen. Utifrån de remissynpunkter som kom in, som lyfte upp denna oro, gjordes också förändringar i formuleringarna. Synnerliga skäl ändrades till särskilda skäl som grund för att man ska få undantag från denna nya princip i lagstiftningen. Regeringens utgångspunkt är att denna skrivning ska tolkas som att den är tillräckligt vid för att innefatta hot och våld såväl som samarbetssvårigheter som grund för att man ska kunna få omfattas av detta undantag vad gäller särskilda skäl. Regeringen anser att denna tolkning inte ska vara för snäv, utan tvärtom ganska vid, från myndighetens sida. Vi kommer naturligtvis att väldigt noggrant följa hur tillämpar den nya reformen, och jag vet att uppföljningsmöten och dialoger med redan är inplanerade. Vi kommer att vidta mått och steg i de fall vi ser att reformen inte tillämpas på ett sätt som innebär att man skyddar barn till föräldrar som har en konfliktfylld relation. går det som sagt inte att bortse från att vi har en halv miljon barn i som lever med separerade föräldrar. Det är extremt vanligt. 207 000 barn, , får underhållsstöd från . 90 000 av dem skulle kunna få betydligt mer i underhållsbidrag och en betydligt bättre ekonomisk situation om detta reglerades civilrättsligt. Därför har vi kompletterat lagstiftningen med möjligheten för föräldrarna att få stöd från när de utformar ett sådant avtal. I grund och botten är vår intention inte någon annan än den som och uttrycker här. Det ska handla om att barnet ska få det bättre 50 (M): Jag vill också understryka hur viktig den här frågan är, och jag är fortsatt uppriktigt bekymrad över de här barnen och kvinnorna.