prot · H309129 · 2016-09-01 00:00:00 — De här slantarna kommer att smetas ut över resten av landet, och naturligtvis kommer fokus att vara på de tre större städerna. Det är faktiskt pengar som kunde ha gjort gott i exempelvis . Det här är bara ytterligare ett exempel på den storstadsfixering som jag faktiskt tycker att regeringen har, och det beklagar jag. Sedan är det lätt att säga att det är eget ansvar att ansvara för sin utveckling i och med den påse med pengar som man, precis som andra regioner i landet, har fått sig tilldelad från staten när det gäller tillväxt och utveckling. Men min fråga till ministern handlade inte om regionens ansvar utan om vilka åtgärder som ministern och regeringen tänker vidta för att motverka att de 40 jobben på Accounting i försvinner därifrån. 74 (S): Det är inte så vanligt att gå upp i debatten och diskutera hur man har det i en annan region. Trots allt är vi valda från olika delar av landet. Jag är vald från , eller som det heter i . Det är jag väldigt stolt över. Jag vill att den regionen fungerar väldigt bra. Men jag och vi stockholmare tycker också att det är viktigt att hela har samma förutsättningar. Jag tog ett litet räkneexempel. Jag satt hemma och tittade lite på statistik. Det skulle motsvara över 7 000 jobb i bara . Det är en ofantlig mängd med arbetsplatser. Det måste regeringen, och andra aktörer men kanske också förstå. Det är klart att de statliga företagen ska drivas enligt sin bolagsordning och sina bolagsdirektiv. Så är det. Det är väldigt svårt för en regering att först fatta beslut om detta, som dessutom ibland står bakom, och sedan gå in och säga: Nej, nu får ni inte göra på det sättet. Det är naturligtvis komplicerat. Det är just därför att det är komplicerade frågor som man måste sätta sig ned och vara extra innovativ och extra kunnig när det gäller att hantera de frågorna. Det gäller att visa att det kanske finns alternativa lösningar på problemen. Klart är dock att det är helt orimligt att 40 arbetstillfällen försvinner i . Vi som socialdemokrater kan inte stå bakom detta. Jag delar helt och hållet den uppfattningen. Sedan måste jag ändå kommentera avkastningen från och så vidare. ger väl inte så väldigt mycket i avkastning just . Dessutom ska jag säga till att hon arbetade kraftfullt för att man skulle minska fastighetsskatten för just . Hon har tvärtom dragit ned den kostnaden. Som alltid när man debatterar med handlar det inte om gott näringslivsklimat utan om skatter, och så är det lite mer skatter, lite mer skatter, och lite mer skatter på det. Det har jag hört så att det nästan blir totalt ointressant. Slutligen nämner hon också Inlandsinnovation. Det var i princip hela överens om utom . Jag beklagar det. Det är en bra ordning man har fått med den proposition som heter Staten och kapitalet. För mig som stockholmare och som svensk i detta land är det viktigt att de 40 jobben i får finnas kvar. 75 (C): Jag får nog göra lite ledsen när jag själv ska fortsätta att tala lite grann om företagsvillkor. Jag är inte heller från . Men jag förstår den frustration som finns däruppe, och jag är oerhört stolt över min kollega som driver på i frågan. Det är oerhört viktigt. Varje arbetstillfälle är viktigt både för individen och för samhället och särskilt i mindre orter på landsbygden. Regeringen har bedrivit en politik som den kallar aktiv näringspolitik. Men den höjer skatterna på jobb och företagande i med många miljarder. Det är höjda arbetsgivaravgifter. Det är som tur var inte längre förslag på införande av sjukskatten, och jag får tacka regeringen för att den backade från det förslaget. Men det finns fortfarande andra oroligheter på landsbygden kopplat till utredningen om kilometerskatt och regeringens politik kopplat till höjda bränsleskatter som drabbar dem. Det drabbar människor som bor och arbetar men också de som driver företag på landsbygden i men också på , där jag kommer ifrån. Villkoren för företagarna är oerhört viktiga för att vi ska få fler människor anställda och att fler ska få ett arbete att gå till så att vi skapar mer resurser till välfärden och därmed också kan göra de investeringar som krävs. Regeringen har mycket att tacka nuvarande högkonjunktur för i den situation vi ser på arbetsmarknaden med god sysselsättning och arbetslöshet. Men vi har fortfarande problem med bland annat matchningen på arbetsmarknaden, svårigheten att nå den kompetens som man kräver men också det höga kostnadsläget i . Vi ser i det här fallet hur överväger att flytta jobb från till låglöneländer just för kostnaden att anställa. Min fråga till näringsministern är egentligen: På vilka områden ser du att regeringen kan bidra till att sänka kostnaderna för att anställa och driva företag så att fler människor får chansen att få ett första jobb eller få ett arbete över huvud taget men också så att arbeten inte går från till andra länder, såsom riskerar att ske i det här fallet? 76 Närings- och innovationsminister (S): Tack för möjligheten att delta i interpellationsdebatten. Debatten handlar egentligen om två olika saker, så jag försöker dela upp det lite. Det ena är en allmän näringspolitisk diskussion om vart vi är på väg, hur det går för svensk ekonomi och industrin framöver och vad vi kan göra för att stötta jobbtillväxt. Det andra handlar om den ganska jobbiga situationen som nu har med den oro som finns för de 40 jobb som riskerar att försvinna om fattar det beslut som har diskuterats. Jag vill vara noga med att säga att inget beslut i är fattat . Jag har varit väldigt noga med att säga att är ett affärsdrivande bolag, som har sagt att det ska vara. Men det är också ett statligt bolag i . Jag har sagt, och ber inte om ursäkt för det, att statliga bolag ska agera föredömligt. För är inte vilken kommun som helst. En stor del av den förnybara vattenkraften kommer just från kommun. Det är en del av själ som finns i kommun. Det ska man inte underskatta. Det handlar inte bara om de ekonomiska aspekterna av arbetstillfällen fram och tillbaka utan också om den relation man har med den kommun som betyder så mycket för verksamhet och framtid. Vi säger i andra sammanhang att ska vara en av dem som leder omställningen av energisystemet mot en mer hållbar energiproduktion. Mycket av den hållbara energiproduktionen tas från kommun. Därför ska betydelsen för varumärket inte underskattas i den här frågan och hur man nu agerar gentemot kommun. Jag tycker att det är en viktig fråga. Det har jag också fört resonemang om med ledning. Jag har också träffat kommunledningen i . Jag vet inte om ni har någon annan bild av detta. Men jag uppfattar att det numera pågår en positiv och konstruktiv dialog mellan och kommunen där också diskuterar utvecklingsmöjligheter i kommun. Det tycker jag är ett viktigt besked från som det nu har levererat och som jag kommer att följa väldigt noga. Jag tar inte lätt på den här frågan. Det är en viktig fråga för och framför allt för , eftersom de har behov av en breddad arbetsmarknad. Det är inte bara statliga bolag och statlig verksamhet som är viktiga för . Titta till exempel på den utveckling som sker av besöksnäringen i kommunen så att man står på fler ben än tidigare i kommun. Det är positivt. Det är naturligtvis viktiga jobb för att kunna ha en bred arbetsmarknad, ha en stark ställning som kommun och för invånarna. För mig är det en viktig fråga. Jag hinner inte med allting i det första inlägget. Vi får kanske återkomma till den bredare näringspolitiken sedan. Vi får anklagelser om att vi i regeringen är storstadsfixerade. Fundera på om ska ha ett något annat tonval i den frågan under en moderatledd regering. Vilka principer hade ni för regional utveckling ? Vi talar om statliga myndigheter och statlig verksamhet. Det fanns inget direktiv att jobba med statlig verksamhet ute i landet. Det första som vi gjorde som ny regering var att säga: Om vi tillsätter en ny myndighet ska vi pröva om den kan vara utanför . har vi gått vidare och analyserar delar av verksamheten i statliga myndigheter för att se om vi kan flytta den verksamheten ut från storstadsregionerna. Det arbetet pågår. Det är en helt annan inställning än den tidigare regeringen hade. Dessutom ökar vi platserna. Vi talar om matchningsproblematiken, som är en viktig fråga i hela landet. Vi ökar platserna och utbildningsmöjligheterna i hela landet och också på regionala och starka regionala universitet och högskolor runt om i . Vi ser att det är en del av basen på tillväxtpolitiken för hela . Vi står också upp för ett skatteutjämningssystem som jämnar ut förutsättningarna mellan olika kommuner i landet. Det är inte alltid har gjort det i svensk politik. 77 (C): svarar inte på min fråga. Vad kommer ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att jobben ska stanna i ? Den handlade inte om vad kommunen och har pratat om. Min fråga var: Vad kommer och regeringen att vidta för åtgärder? Det skulle jag vilja ha svar på. Vad ska de människor som riskerar att förlora sina jobb göra? Jag var i för inte så länge sedan, och då träffade jag en hel del av dem som är anställda på Accounting. Flera av dem sa att de har respektive som pendlar ut från kommunen – de kanske jobbar i någon gruva – och att de oroar sig för vad som kommer att hända om de blir av med jobben. De flesta som jobbar där är kvinnor. Ska en vara arbetslös i kommunen och den andra pendla kommer det i slutändan att leda till att familjen kanske flyttar, och vad händer då med ekonomi? Det kommer att bli ett enormt nederlag för kommunen. Precis som var inne på tidigare kan man kanske tycka att 40 jobb i inte låter mycket, men om man jämför med motsvarar det 7 400 arbetstillfällen. Jag är säker på att det då skulle vara mycket mer livat både inom regeringen och i medierna. I nationella medier ser jag tyvärr inte speciellt mycket av den här diskussionen när det gäller . När vi nu ändå är inne på att diskutera och vad man kan göra vill jag tala om en annan fråga som jag ställde i min interpellation, det vill säga om näringsministern och regeringen anser att en energiproducerande kommun som borde få ta del av de vinster som staten gör på vattenkraftsverksamheten, och i så fall på vilket sätt. Det svar jag fick var nej. Det ligger varken i ministerns eller den socialdemokratiska regeringens intresse att ens utreda frågan om att regioner eller orter som , som bidrar med så stora värden till landet med sin vattenkraft, ska kunna få en del av de värden som skapas i området. Regeringen och ministern säger nej. En tanke som har är att göra fastighetsskatten på bland annat vattenkraft mer lokal. Bara från kommun får staten in 600 miljoner, och även om det beloppet kanske kommer att minska kommer det ändå att vara hundratals sköna miljoner som vattenkraftskommunerna skulle kunna ta del av, oavsett om det handlar om att den som utför ett jobb får behålla mer av lönen eller att en kommun som får sina naturresurser exploaterade får ta del av vinsten. I har , om jag inte missminner mig, elva vattenkraftverk, däribland Harsprånget som är största vattenkraftverk. är en av fattigaste kommuner och har svårt att få ekonomin att gå ihop. Om nu ministern tycker att ska ta sitt moraliska ansvar, borde inte även regeringen ta sitt moraliska ansvar och ge förutsättningar för kommuner som , och att utvecklas i stället för att behöva låna pengar till driften av sina åtaganden som kommun? Så är faktiskt verkligheten för många av de här kommunerna. Ska de som innehar de här viktiga och närande naturresurserna som har sådan stor betydelse för vårt land behöva gå med mössan i handen till staten för att be om allmosor? Är det verkligen moraliskt rätt, ? 78 (S): Den viktigaste frågan som vi borde ha fokus på i den här debatten är naturligtvis hur man ska klara jobben i . Jag blir förvånad över påstående om att det skulle ha någonting med företagsklimat att göra att väljer att flytta jobben. har 40 anställda i . Jag vet inte hur många anställda har totalt just , men det är i alla fall minst några tusen. Jag förstår ärligt talat inte det här. Det kan inte vara därför man väljer att flytta eller outsourca verksamheten, utan det måste finnas något annat skäl. Jag skulle vilja säga så här: Det stavas Nuon och brunkolen. Det är där man måste spara i det här bolaget. Det är ganska självklart, och det tror jag att vem som helst kan räkna ut – även . När det gäller att ni vill att vattenkraftskommunerna ska få mer pengar kan man ställa sig frågan vad de andra inlandskommunerna ska få. Ska vi ha några kommuner som blomstrar i inland och några som inte får någonting och får fortsätta att tigga pengar av staten? Jag tycker inte att detta är riktigt konsekvent tänkt. Vi får inte heller glömma den betydelse som skatteutjämningen har för dessa kommuner. Väldigt mycket av de inkomster man har kommer via skatteutjämningen. Jag tycker att det är bra, och jag står helt bakom den reform som vi har tagit beslut om och tycker att det är viktigt att vi får behålla det här. Det är en viktig hörnpelare i den här verksamheten. 79 (C): Jag delar uppfattning om att Nuonaffären inte var en bra affär, men det var inte heller brunkolsaffären som skedde under tid. Diskussionen som handlar om huruvida näringspolitiken har påverkan på företagens vilja att stanna i eller inte blir för mig lite märklig. Självklart påverkas företagen i av villkoren för att bedriva företag i . De påverkas av skattetrycket på att anställa och driva företag. De påverkas också av andra saker såsom regelverk och myndighetsutövning beroende på vilken verksamhet de bedriver. Att flytta myndigheter från de större städerna och ut till landsbygden och även att de statliga bolagen har verksamheter i hela landet är självklart viktigt. Men med en näringspolitik som faktiskt skapar förutsättningar för att ta till vara människors drivkrafter skapar vi också förutsättningar för just det där dynamiska näringslivet i , eller var vi än må vara. Det är den oerhört viktiga punkten här. Självklart påverkar det. Vi har sett att företag i har flyttat sina verksamheter utomlands, och vi har lyckats ställa om vårt näringsliv. Men ett viktigt skäl till att de har gjort det har varit just kostnadsläget. Jag ställde en fråga till dig förut, , och jag hoppas kunna få svar på den . Vad är regeringen beredd att göra för att sänka kostnaderna för att driva företag och anställa i ? Tyvärr är det enda vi har sett från regeringen motsatsen – höjda kostnader för att driva företag och arbeta i . När det gäller just de statliga jobben lyfte fram en oerhört viktig fråga: Vad ämnar regeringen göra för de jobb som finns i och som är i riskzonen just nu? 80 Närings- och innovationsminister (S): När det gäller näringslivsklimatet kan jag börja med . Den här regeringen har lyckats med det som ingen annan regering har lyckats med , det vill säga fatta långsiktiga beslut om en långsiktig energiöverenskommelse där medverkade. Det var bra. Det är en av de viktigaste förutsättningarna för fortsatta arbete. Dessutom minskar energiöverenskommelsen kostnaderna för både i form av effektskatt och fastighetsskatten på vattenkraft. När vi talar om näringspolitik och kostnadsläge för går bolaget just nu igenom en kris därför att det är låga energipriser i hela som påverkar alla, men det tyngs också av tidigare dåliga affärer. Brunkolen var en dålig klimataffär – det är sant – men ekonomiskt har den varit en god affär för historiskt sett. De har mött lönsamhetskraven i – fråga ! Däremot har Nuonaffären än så länge inneburit nedskrivningar på för staten. tyngs fortfarande av detta. Därför tycker jag att det är viktigt att inte ta ut ett beslut i förhand som inte är fattat av . Det är det försöker göra. Jag har också försökt hävda att det just , efter samtal, har varit en bra dialog mellan kommunen och om utvecklingsmöjligheter i kommun. Det tycker jag som ansvarig minister är bra. När det gäller näringslivsklimatet i övrigt är det 120 000 fler som går till jobbet jämfört med på valdagen. I valrörelsen sa att den låga arbetsgivaravgiften för ungdomar måste vara kvar för att man skulle kunna få unga människor i jobb. Vi har tagit bort den sänkningen, de 16 miljarder det kostade . Och ungdomsarbetslösheten är nu den lägsta i . Ungdomsarbetslösheten har sjunkit dramatiskt . Det var dålig skattepolitik att slösa med skattemedel på det sättet. Vi gör annat. Vi ökar till exempel utlåningen. Norrlandsfonden utökar sin utlåning i Norrlandslänen med , för att kunna stödja växande företag i . som organisation utökade sin låneverksamhet till växande företag i med , för att vi har tillfört ökade resurser och prioriterat just stödet för växande företag i hela . Det här är viktigt. Vi bedriver också regionalpolitik på ett annat sätt. Den här regeringen är den första som har lovat att sätta igång arbetet med Norrbotniabanan. Det nämndes inte av den tidigare regeringen. Det fick inte sägas av den moderatledda regeringen. Det har aldrig fattats ett stort investeringsbeslut om infrastruktur i den skalan av en moderatledd regering. Det är inte konstigt. är inte intresserade av regionalpolitik. De vill alltid angripa till exempel skatteutjämningssystemet och göra det mindre förmånligt för kommuner på landsbygden. Det står vi emot. Vi står upp för en solidarisk fördelning av resurser i hela . Jag förstår på ett sätt logiken i förslag om fastighetsskatt eller någon form av annorlunda beskattning för just vattenkraftskommunerna. Men det blir väldigt märkligt. Vad händer då? Ska då få ta del av sina intäkter som skapas här? Det skulle skapa en väldig spänning i om alla resurser som skapas i , i och med Volvos utveckling, skulle stanna i och om alla resurser som skapas i skulle stanna bara i . Vi har en annan princip som säger att alla kommuner ska ha rätt att kunna finansiera en välfärd som ska vara likvärdig i hela landet. Och den principen måste gälla oavsett om man har ett vattenkraftverk i sin kommun eller om man råkar ha oturen att inte ha det. Principen om lika möjligheter måste gälla alla kommuner. Det är därför skattesystemet ser ut som det gör. 81 (C): När det gäller fastighetsskatten står jag – och även – fast vid att det gott och väl skulle kunna tillsättas en utredning för att titta på hur man skulle kunna ge tillbaka en del av vinsten till de kommuner som tillhör de allra fattigaste i och som ger resten av landet så mycket av sina naturresurser. Inte ens kan väl innerst inne tycka att det är okej att och andra kommuner knappt har pengar till den månatliga driften. Det är inte rättvist. Jag tror att det finns även stockholmare och andra runtom i landet som håller med. I går det till exempel. Där får vattenkraftskommuner tillbaka en del av pengarna. Man kanske skulle kunna titta på hur det har gått i . Man skulle åtminstone kunna tillsätta en utredning, det vill säga om man vill och om man är intresserad. Det är inte regeringen. En annan sak handlar om att SVT och ville anordna en debatt i mellan regeringsrepresentanter och oppositionen . Även krönikören och opinionsbildaren skulle medverka. Jag skulle vara med i den debatten. Jag hade tänkt ställa in en utskottsresa eftersom jag kände att den debatten är otroligt viktig, inte minst för de människor i som faktiskt berörs. Men inte en enda regeringsrepresentant hade tid, inte och inte , trots att det är hans hemmaplan. Om ni inte tycker att flygskatt, kilometerskatt och borttagandet av riskkapital till norra genom Inlandsinnovation och höjda arbetsgivaravgifter spelar någon roll, , varför kan ni inte se människorna i ögonen och komma upp och säga det? Om ni dessutom inte tycker att man ska få någonting tillbaka av allt det som produceras av naturresurserna och som man bidrar med därifrån, varför törs ni inte komma upp, se människor i ögonen och säga som det är, nämligen att ni inte vill? 82 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill tacka för den här interpellationsdebatten. Jag tror inte att det är första eller sista gången vi diskuterar den regionala utvecklingen i . Regionalpolitiken finns nämligen i den här regeringens hjärta. Det gjorde den inte hos den förra regeringen. har högt tonläge , . Men faktum är att ni satt vid makten försvann 15 000 jobb på svensk landsbygd. Ni hade ingen strategi för att jobba med myndighetsutveckling kopplat till att hela skulle utvecklas så att det skulle finnas statliga jobb och utvecklingsmöjligheter i landet. Ni godkände på något märkligt sätt en Nuonaffär för , som fortfarande tynger och som inte ökar möjligheter att utvecklas och skapa fler jobb runt om i . Om man dessutom lägger till de utvecklingsfrågor som verkligen är stora för norra – kopplingar till skogen, till basnäringarna – blir frågan om helt avgörande för långsiktiga utveckling. Vår regering har tagit initiativ till att arbetet med den kommer att starta. Eftersom vi tycker att det är viktigt gör vi också satsningar på underhåll av järnvägsutbyggnaden på landsbygden med i åtgärder, vilket också främjar kollektivtrafik på landsbygden. Vi gör mycket på det området eftersom vi tror att hela har potential att bidra till tillväxten. Vi ser också att hela gör det när 120 000 fler går till jobbet jämfört med på valdagen. Det här är dock inget enkelt arbete. Vi skulle behöva samarbeta mer i svensk politik när det gäller att utveckla hela . Jag ser fram emot att kanske hitta sådana områden och att göra det, också tillsammans med . Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2015/16:737 om kultur- och demokratiministerns hantering av tillkännagivanden 83 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig hur jag avser att tillgodose tillkännagivanden gällande propositionen Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik, hur tidsplanen för hanteringen av dessa ser ut samt hur jag avser att agera då jag har uttalat att tillkännagivandena ska omhändertas. Självfallet kommer tillkännagivanden på filmpolitikens område att beredas i sedvanlig ordning. kritiserar i sin interpellation för att ha meddelat att beslutet om momsen på tillträde till biografföreställningar ligger fast även efter tillkännagivanden. Jag vill därför påminna om att beslut om statens budget fattas efter en samlad hantering i . Dessa beslut ändras inte av enskilda tillkännagivanden utanför den ordinarie budgethanteringen. Det är därför ett faktum att beslut om statens budget, inklusive skattepolitiken, ligger fast även efter tillkännagivanden om filmpolitiken. Att har lämnat information angående detta till allmänheten och filmbranschens aktörer anser jag vara fullt rimligt. Beredningen av tillkännagivanden ska genomföras ansvarsfullt och med beaktande av effekterna såväl för statens budget som för andra berörda aktörer. Beredningen av tillkännagivanden gällande filmpolitiken pågår, och regeringen avser att återkomma . 84 (M): debatterade vi här i regeringens förslag till ny filmpolitik. Det var en lång och intensiv debatt som kultur- och demokratiministern själv deltog i. Redan ett drygt år tidigare hade hon aviserat att det dåvarande filmavtalet skulle sägas upp. Det utlovades breda samtal och djup förankring kring det som ministern själv har utnämnt till mandatperiodens största, bästa och viktigaste kulturpolitiska reform. Förutom att vi har haft en het mediedebatt har partier vid återkommande tillfällen bjudits in till samtal. Vid upprepade tillfällen har vi också meddelat var vi står. Det har framför allt gällt finansiering, organisation och samverkan. Men detta har det inte varit möjligt att föra samtal om. Det stod klart att regeringen redan hade bestämt sig. Filmen blir äntligen en del av den övriga kulturpolitiken, sa kulturministern och chockhöjde momsen till , till skillnad från all annan kultur. får vi äntligen en statlig filmpolitik, sa kulturministern och delegerade all makt till en privaträttslig stiftelse. ges alla i branschen äntligen inflytande, sa kulturministern och degraderade det inflytandet till att man kan få sitta med i olika tyckargrupper, även kallade branschråd. anordnade kulturutskottet en stor offentlig utfrågning här i .