prot · H30974 · 2016-03-03 00:00:00 — Mot denna bakgrund borde patientsäkerheten snarare prioriteras allt högre på regeringens agenda. Därför anser vi att regeringen bör tillgodose rekommendation att styra och följa upp myndigheternas arbete med att stödja vårdgivarna. Det är också viktigt att regeringen ser till att rätt förutsättningar finns för en verkningsfull och aktiv tillsyn och uppföljning av bland annat patientsäkerhet inom vården. Vi anser även att det finns ett behov av en nationell strategi för att öka patientsäkerheten. Det är endast så vi kan lägga grunden för en god patientsäkerhet och vårdkvalitet oavsett var man bor i landet. Då anser vi inte att det räcker att göra som regeringen gör i skrivelsen, nämligen konstatera och hänvisa till att ”det yttersta ansvaret för att befolkningen erbjuds god vård ligger dock på vårdgivarna”. De får det att låta lite som att vårdgivarna ensamma skulle ha det yttersta ansvaret för patienten. Självklart har de ett ansvar, men det yttersta ansvaret ligger ändå hos regeringen, som ska se till att vårdgivarna har rätt verktyg för att få en patientsäker vård. Patientsäkerhet är kanske viktigare än , med tanke på det läge som sjukvården befinner sig i med den ansträngda organisation och de hårda sparkrav som finns i många landsting som vårdbehoven snarare ökar än minskar runt om i landet i takt med en snabb befolkningsökning. Vi menar att regeringen bör ta sitt ansvar och göra mer. En vårdskada som hade kunnat undvikas är en vårdskada för mycket. Jag yrkar bifall till vår reservation, reservation 2. 137 (KD): Detta betänkande handlar om patientsäkerhet och en rapport från . Jag vill inleda med att säga att står bakom betänkandet från utskottet. finns det fortsatt utmaningar på det här området som vi inte på något sätt ska negligera. Om man i pratade om hur många människor som dog eller drabbades av en allvarlig skada på grund av undvikbara misstag i vården blev det lätt så att man inte riktigt blev tagen på allvar. Att det i vårt land handlade om personer räknade i tusental som faktiskt dog på grund av misstag som hade kunnat undvikas var det många som inte ville eller kunde ta in. Under våra år i regeringen satte vi fokus på patientsäkerhetsarbetet. Vi började även på detta område utreda: Vad har hänt? Vad händer de facto? Räkna och se efter! Det är besvärande, för det sätter ljuset på det som inte fungerar. Men det är också viktigt om man ska kunna få det att fungera. Därför var vi mycket angelägna om att få till den patientsäkerhetslag som infördes . Viktigt för patientsäkerhetsarbetet var också patientlagen, som infördes , och det kommer den också att vara. Men det gäller också . Som tidigare debattörer har varit inne på kan e‑hälsan vara en viktig faktor för att komma till rätta med undvikbara vårdskador. Vårdskadorna ska undvikas, oavsett om orsaken är systemfel eller om de beror på misstag från enskilda medarbetare i vården. Vi är ju bara människor, och människor gör ibland fel. Då gäller det att vi har stöd och hjälp genom systemen så att vi kan få hjälp att undvika att göra de misstagen. Det handlar om att använda tekniken, it-infrastrukturen, för att personalen ska kunna använda sin tid till rätt saker, inte dubbeldokumentera och göra annat i onödan, och få stöd i att hitta de risker som ibland får katastrofala följder. Under förra mandatperioden hade vi ett prestationsbaserat system som innebar att 2,5 miljarder satsades direkt på patientsäkerhetsarbetet. Det var viktigt att det var anpassat efter prestation, det vill säga att det ska löna sig att göra rätt saker. Även om vi är flera som står bakom det betänkande som vi nu ska ta beslut om finns det vissa saker i hur den nuvarande regeringen agerar som gör mig orolig och bekymrad. Det handlar inte minst om läkemedelsfrågan. För vissa satsningar får vi varningar. Beträffande gratis läkemedel för barn förstår jag ambitionen och viljan att ingen ska behöva vända på slantarna för att få råd med medicin till sina barn. Men när det gäller hur det har utformats, hur man satsar, säger professionen att det finns en risk att användningen av antibiotika ökar och att det kommer att medföra ökade hälsorisker och ökade vårdskador. 138 (S): I utförs ett stort antal sjukvårdsinsatser av både akut och planerad karaktär. Vi har ett bra system i stort, med personal med hög kompetens som utför sitt arbete på ett alldeles utmärkt sätt. Vi är alla angelägna om att ha en hög patientsäkerhet i våra verksamheter. Brister orsakar vårdskador som medför stort lidande för den enskilde och höga kostnader för samhället. I den skrivelse som vi behandlar har regeringen svarat på de rekommendationer som har framförts av och redogjort för uppdrag som utifrån detta har givits till respektive myndighet. Jag tror att jag lämnar sammanfattningen av regeringens svar, eftersom utskottets ledamöter är väl insatta i betänkandet. Men jag kan försäkra att regeringen tar rapporten på största allvar. En viktig fråga som tar upp och som jag ändå vill nämna är frågan om hur lagen kan tillämpas i fråga om patientens medverkan. Där är jag övertygad att vi måste hitta nya vägar framåt. Slutbetänkandet Fråga patienten – Nya perspektiv i klagomål och tillsyn är ute på remiss till . Den får vi säkert anledning att återkomma till. En annan fråga som är värd att ta upp är frågan om var patientsäkerhet uppstår. Min övertygelse är att samtliga professioner inom hälso- och sjukvården strävar efter att i sitt dagliga arbete verka på ett sådant sätt att högsta möjliga kvalitet och säkerhet för patienten uppnås. Vad de behöver är förutsättningar i sin vardag för att utifrån sin roll göra ett så bra arbete som möjligt. Det handlar om det som vi har hört vår statsminister tala om under rubriken ”låt proffsen vara proffs”. Ytterligare ett viktigt initiativ som regeringen har tagit i detta sammanhang anser jag vara det arbete som presenterats av och som kallas regeringens tillitsreform. Det handlar om att förbättra medarbetarnas villkor, till exempel genom att minska administration och ge dem ett större professionellt handlingsutrymme. Man behöver helt enkelt mer tid för sin kärnverksamhet. Vi behöver analysera och förstå hur medarbetares kompetens och erfarenhet tas till vara bättre, vilka krav det ställer på ledarskap och hur ledare kan utveckla kompetensen i verksamheterna. Regeringen har i budgetpropositionen uttryckt att yrkesetik och verksamhetsnära kunskap och erfarenhet bör vara mer vägledande än . Detaljstyrning behöver minska till förmån för en mer strategisk styrning som kännetecknas av tillit och förtroende. Det är något som jag är övertygad om att många av vårdens medarbetare har längtat efter. Vi bör skapa system för att låta dem göra det och inte system som förhindrar eller försvårar för medarbetarna Men det vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. (forts. § 14) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU7 om tillsyn över transporter av farligt avfall m.m. Punkt 3 (Efterbehandling av förorenade områden m.m.) 2. res. 1 (SD) 46 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 74 M, 22 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 13 KD 1: 46 SD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 5 (Insamlingsansvar för förpackningar m.m.) 2. res. 2 (S, MP, V) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 74 M, 46 SD, 19 C, 16 L, 13 KD 2: 98 S, 22 MP, 19 V Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 6 (Återvinning för hushåll) 2. res. 3 (C, M, L, KD) 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 46 SD, 22 MP, 19 V 3: 74 M, 19 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 8 (Plast i miljöer m.m.) 2. res. 5 (SD) 46 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 74 M, 22 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 13 KD 5: 46 SD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 9 (Strandstädning m.m.) 2. res. 6 (C, M, L, KD) 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 46 SD, 22 MP, 19 V 6: 74 M, 19 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Landsbygdsprogrammet) 2. res. 1 (C, M, L, KD) 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 22 MP, 19 V 1: 74 M, 19 C, 16 L, 13 KD Avstod: 46 SD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Jordbrukets konkurrenskraft) 2. res. 5 (SD) 46 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 74 M, 22 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 13 KD 5: 46 SD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Konkurrenskraft inom livsmedelsproduktionen) 2. res. 6 (C, M) 93 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 46 SD, 22 MP, 19 V, 16 L, 13 KD 6: 74 M, 19 C Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 5 (Regelförenkling) 2. res. 7 (C, M) 93 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 22 MP, 19 V, 16 L, 13 KD 7: 74 M, 19 C Avstod: 46 SD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 9 (Jordbrukets miljöpåverkan) 2. res. 12 (SD) 46 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 74 M, 22 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 13 KD 12: 46 SD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 10 (Omställning till ett fossilfritt jordbruk) 2. res. 13 (C, M, V, L, KD) 141 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 46 SD, 22 MP 13: 74 M, 19 C, 19 V, 16 L, 13 KD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 13 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Kommunernas ansvar) 2. res. 1 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 74 M, 46 SD, 22 MP, 19 C, 19 V, 16 L 1: 13 KD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 2 (Familjehem) 2. res. 2 (M) 74 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 46 SD, 22 MP, 19 C, 19 V, 16 L 2: 74 M Avstod: 13 KD Frånvarande: 14 S, 10 M, 2 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 3 KD, 1 - § 14 (forts. från § 11) om patientsäkerhet (forts. SoU9) 139 (M) replik: påtalade brister i tillsynen på patientsäkerhetsområdet. Det är därför obegripligt varför Socialdemokraterna och regeringen inte ser detta utan lutar sig tillbaka. Bland annat aviserar ni att dra ned på resurserna till , Inspektionen för vård och omsorg. Tvärtom behövs det mer resurser. Ni får gärna knipa förslag; vi tillskjuter mer resurser, . Min första fråga till blir: Är det rimligt att avisera neddragningar på ? Patientsäkerhet lägger även grunden för vårdkvalitet. Alliansen införde patientsäkerhetslagen, som har höjt patientsäkerheten, men detta är bara en början. Jag nämnde i mitt huvudanförande att det har rapporterats om brister inom vården när det gäller städningen. Här finns ett arbete att göra. Ansvarigt statsråd, , lutade sig tillbaka och kom inte med några omedelbara åtgärder för att få bukt med det här, utan vi kan fortfarande se att det sker. Det finns skillnader runt om i landet, och det finns mer att göra. Vi kan inte ha smuts inom sjukvården. Man får inte mötas av detta som patient. Min andra fråga blir: Varför vill ni inte ha skärpt tillsyn och uppföljning av städningen i vården när vi ser hur det ser ut? 140 (S) replik: Jag börjar med . Jag sitter för övrigt som ledamot i insynsråd, så jag följer myndighetens arbete på det sättet. Jag känner mig trygg med att regeringen nogsamt följer Ivos arbete. Statskontoret följer också utvecklingen, och det har vidtagits åtgärder för att effektivisera handläggning och tillsyn. Jag vet att man arbetar på myndigheten med att utveckla metoder för kunskapsåterföring till vårdgivarna. Man jobbar också utifrån att tillsyn bör ske med utgångspunkt från risk och väsentlighet. Det tror jag är viktiga punkter. Ivos anslag, som det låg i regeringen, är det vi har tagit efter. Vi lyssnade till ministerns svar i den tidigare debatten. Detta avser statsrådet att återkomma till. Jag har väl inte så mycket mer att säga i anslagsfrågan . När det gäller fråga om städning tänker jag så här: Det är inte tillsynen som gör att det uppstår städning. Jag tror att personalen på ett sjukhus är mycket väl medveten om vad som behöver göras. Man har kompetensen. Man har utbildning i hygien. Varför det inte fungerar i alla delar tror jag handlar mer om att man inte har tillräckligt mycket tid till sitt förfogande. Det behövs helt enkelt fler händer i vården. Då tror jag att personalen löser mycket av det här själv. 141 (M) replik: Jag kan konstatera att Socialdemokraterna anser att Ivos tillsyn är tillräcklig. Där har vi en skiljelinje mellan och Socialdemokraterna. Vi anser att man behöver göra mer, och det är därför vi tillskjuter mer pengar till Inspektionen för vård och omsorg, som får ett utökat uppdrag för att stärka tillsynen. Brister i städningen inom hälso- och sjukvården och omsorgen kan i värsta fall vara förenade med livsfara. Detta verkar regeringen och Socialdemokraterna ta väldigt lätt på. Det är beklagligt att det är så. Men jag ska gå vidare, för jag undrar vad ni vill. Vi moderater har gjort ett ställningstagande. Vi vill skärpa tillsynen och uppföljningen av städningen i vården. Vi tycker inte att den är tillräcklig. Vi har tagit fram en nationell strategi för ökad patientsäkerhet i vården. Vi vill etablera en ny digital miljö. Vi vill ha mer fokus på patienten och förbättra informationen, så att man kan följa sitt vårdförlopp på ett helt annat sätt. Vi har gett flera olika förslag. hänvisade till att lämnat sitt slutbetänkande Fråga patienten – Nya perspektiv i klagomål och tillsyn, som är på remiss. Men vad vill Socialdemokraterna göra i väntan på remissvaren? Ni måste ju vilja någonting på det här området. 142 (S) replik: Vi vill väldigt mycket. Det var väl det jag försökte beskriva i mitt huvudanförande, som var något forcerat, vilket jag får be om ursäkt för. Det är väl helt enkelt så att vi skiljer oss åt en hel del mellan våra partier vad gäller människosyn. Jag är fullständigt övertygad om att den kompetenta personal vi har i vården klarar av att upprätthålla en hög patientsäkerhet och en god vårdhygien. Det handlar som sagt mer om att de behöver förutsättningar i sin vardag för att göra ett så gott arbete som möjligt utifrån sin roll och sin kompetens. Det tror jag är oerhört viktigt. Ni moderater har i er budget – med tanke på den förra debatten – anslagit mindre för utveckling av socialt arbete. Ni har föreslagit 79 miljoner mindre till . Ni har föreslagit 2,1 miljarder mindre till sjukvård och folkhälsa. Ni har föreslagit mindre till psykiatrin. Jag tror inte att det är den bästa idén att göra de här stora nedskärningarna på kärnverksamheten och på personalen och de kompetenta medarbetarna i vården och därefter lägga en liten gnutta på en tillsynsmyndighet. Min uppfattning är att säkerhet och kvalitet uppstår där personalen mår bra och kan utföra sitt jobb och inte på grund av hotet om någon form av tillsyn. 143 (MP): hann vi ju inte klart för voteringen, så jag kan kanske säga några ord till. Utskottet anser att patientsäkerhet är ett viktigt område inom hälso- och sjukvården. Bristande patientsäkerhet orsakar vårdskador som medför lidande för den enskilde och innebär höga kostnader för samhället. Utskottet delar regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer. Liksom regeringen anser utskottet att det finns ett behov av att utveckla statens stöd inom patientsäkerhetsområdet. Det är därför positivt att regeringen bland annat har gett i uppdrag att utveckla ett samlat stöd för hälso- och sjukvården inom detta område. Utskottet konstaterar även att har lämnat sitt slutbetänkande med förslag på hur hanteringen av klagomål på hälso- och sjukvårdsområdet kan bli mer ändamålsenlig och bland annat bidra till ökad patientsäkerhet. Utskottet noterar även att regeringen ser över utformningen av det framtida arbetet inom e-hälsovården. Mot bakgrund av det yrkar jag avslag på reservationerna och att skrivelsen läggs till handlingarna. Därutöver vill jag kort lägga till något om att har drivit och fortfarande arbetar för ett särskilt kompetenscenter för patientsäkerhetsforskning. Vi kommer från sida att fortsätta att arbeta för att vi får till någon form av centrum för forskning om patientsäkerhetsfrågor där det är huvuduppgiften. Vi delar analys att de brister som man hittar ligger i att det är svårt att hålla igång en ständig lärprocess i en verksamhet som har stora krav på att fungera löpande till stor del repetitivt och effektivt. Ansvarsutveckling och lärandeutveckling är två krav som är väldigt svåra att förena i praktisk verksamhet eftersom regelverket för ansvarstagande inte är så lätt att anpassa till de förändringar i verksamheten som lärprocessen ständigt ger anledning till. Både patienterna, vårdgivarna och staten genom exempelvis har väldigt stora intressen i hur patientsäkerhetsfrågorna utvecklas och värderas. Just det gör att en oberoende part för kunskapsutveckling har en väldigt viktig funktion. Jag hoppas därför att ett fristående och oberoende centrum för patientsäkerhetsforskning kan bli en del av resultatet av den översyn regeringen i skrivelsen talar om att göra när det gäller formerna för hur det framtida patientsäkerhetsarbetet ska utvecklas. Jag vill också lägga till att problemen kring den ökande risken för att fler antibiotikaresistenta bakterier sprids gör att det blir allt svårare att upprätthålla en hög patientsäkerhet i vården. ligger väldigt långt framme med arbetet att minimera riskerna, men det krävs även ett ökat globalt ansvarstagande och engagemang. Jag vet att vår sjukvårdsminister är djupt engagerad i frågan och att det tas initiativ till exempel på FN-nivå för att, om man ska vara lite rolig, ”strama upp” rekommendationerna för antibiotikaanvändning. är väldigt aktivt i det arbete. Men jag tror det är viktigt att vi i denna kammare oavsett vilket parti vi tillhör allesammans försöker att ge det stöd vi kan på olika sätt till det arbetet. 144 (C): fyller en viktig granskande roll i statsförvaltningen. Den genomlyser olika verksamheter. Det fall vi diskuterar här är det viktiga området hur staten arbetar med att ge vårdgivarna – i stor utsträckning landsting och regioner – stöd på det så viktiga patientsäkerhetsområdet. Naturligtvis brukar finna sådant som brister mer eller mindre allvarligt och kan göras bättre och annorlunda, så även i dessa frågor. Regeringar, oavsett partifärg, brukar medge och ta till sig en del men också försvara sig med att annat ändå fungerar tillfredsställande och är på rätt väg. Så är det även i dessa frågor. Frågan om patienternas säkerhet är naturligtvis helt grundläggande inom en bra hälso- och sjukvård. Det finns många synpunkter att ha på det. Jag kan instämma i vad lyfte fram. Det är inte säkert att gratis läkemedel och antibiotika alltid är bra korrelerat med högsta patientsäkerhet. Det är bra att regeringen lyfter fram Inspektionen för vård och omsorgs, Ivos, viktiga roll för tillsynen inom dessa områden. stöd till vårdgivarna är också viktig. rekommenderar att ges i uppdrag att ansvara för en långsiktig nationell styrning och samordning av patientsäkerhetsarbetet. Regeringen redovisar i sin skrivelse hur den arbetar med detta och medger att det finns ett behov av att effektivisera och utveckla statens stöd till vården inom patientsäkerhetsområdet. Tillsynen för att säkerställa att patientsäkerheten är hög är naturligtvis mycket viktig. Det ansvaret åvilar staten. Men grundläggande är också, vilket regeringen anför, att vårdgivarna planerar, leder och kontrollerar verksamheten så att kravet på god vård enligt hälso- och sjukvårdslagen upprätthålls. Där ligger det direkta dagliga ansvaret. Givet detta vilar ändå ansvaret i sista hand tungt på regering och riksdag. Därför är det bra att staten, såsom definierar staten, granskas. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i socialutskottets betänkande SoU9. 145 (V): Patientsäkerhet är en ledningsfråga. Det är också en fråga om resurser och en arbetsmiljöfråga. SKL:s rapport lönar sig – kostnader för skador och vårdskador i slutenvården visar att vårdskador är kopplade till knappt en och en halv miljon extra vårddagar som kostar vansinnigt mycket. Det är en merkostnad på nästan 11 ½ miljard . De pengarna kunde vi använda lite mer effektivt, inte sant? Mätningarna visar också att 10–av sjukvårdade patienter drabbas av någon form av skada. Den vanligaste typen av skada i SKL:s journalgranskningsstudie var vårdrelaterade infektioner. Det är den dyraste vårdskadegruppen, och kostnaden utgör av den totala kostnaden för vårdskador. Det säger ganska mycket. Ett ämne som återkommer när det gäller vårdskador är städning på våra sjukhus och att just den bristande städningen förorsakar skador. Ofta använder man sig av modellen billigast städning vinner i olika upphandlingar. Det blir sällan billigare, och dessutom blir kvaliteten inte vad den borde vara. I stället ska det vara proffsgäng som städar på sjukhusen. Det är inte städning hemma hos dig och mig, utan det är städning på ett sjukhus. Städning är alltså något man fuskar med lite här och var. De multiresistenta bakterierna trivs vansinnigt väl i detta. Tittar man runt i landet hamnar man ovillkorligen i när det gäller smutsiga sjukhus. I Alliansens har exempelvis ett städbolag på dragit ned på städmaterial men gått med en vinst på 85 miljoner. I Alliansens kan vi hitta både smutsiga sjukhus och en usel ekonomi. Jag vill bara säga det. Man har lastat staten ganska mycket. Men det är ändå vårdgivarna som har ett ganska stort ansvar oavsett om vi har myndigheter som ska titta på det hela. Patientsäkerhet förutsätter en arbetsmiljö som är funktionell. Det är en arbetsmiljö där stress minimeras och kontinuitet är regel. Så är det inte inom vården. Det finns ett behov av att utveckla statens stöd inom patientsäkerhetsområdet. Det har vi sett. Det är därför bra att regeringen bland annat har gett ett uppdrag som rör ett samlat stöd för hälso- och sjukvården. har granskat om staten har gett vårdgivarna tillräckliga förutsättningar att främja en hög patientsäkerhet. Utgångspunkten för granskningen har varit att det trots en rad insatser kvarstår problem inom patientsäkerhetsområdet. Det behövs medel på olika områden. Det handlar ytterst om en satsning på välfärden. Det är en satsning som inte direkt varit påfallande på högersidan. bedömer också att patientsäkerhetslagen är en väldigt god grund för att främja en hög patientsäkerhet. Man pekar också på att landstingen inte förmår göra allt det de ska. De förmår inte arbeta med lärande och förebyggande insatser. Det handlar om struktur men självfallet också om resurser. I den budget Vänstern har varit med och förhandlat fram finns satsningar på exempelvis 1 miljard 2016 och sedan 500 miljoner . Detta är också en förutsättning – vi satsar mot vårdskador och för en mer rimlig hälso- och sjukvård. Vårdskadorna hänger ju ihop med den övriga strukturen. En aldrig sinande ström av sparprogram och nedskärningar har tvingat de anställda i vården att stressa alltmer. Det har också underminerat tilliten bland oss som är patienter och brukare. behöver vi vända utvecklingen.