prot · H30964 · 2016-02-09 00:00:00 — Det är också därför vi behöver diskutera ett Natomedlemskap. Vi måste stärka vår försvarsförmåga, men det kommer inte att räcka. Vi behöver också bli fullvärdig medlem av Nato. Det får vi dock ta i en annan diskussion. Men det är en viktig diskussion som måste kunna föras. undrade om det förebyggande. Har vi ett starkt försvar får vi en tröskel, och det minskar den ryska lusten på äventyrligheter i vårt närområde. 9 (V): Det var klargörande att vi inte ska planera för ett isolerat stormaktsanfall på – från något håll då, rimligen. Ja, det är allvarligt med . Vore jag politiker i skulle jag inte sova lika gott om natten som jag för det mesta gör . Det är dock fel som säger att det inte finns någon vallgrav mellan oss och . Det finns ju lite mer än en vallgrav; det finns . Det är inte givet att det första vi skulle göra är att ge oss i in krig om de baltiska staterna skulle vara hotade. Jag tror att det finns betydligt fler verktyg i verktygslådan, för säkerhetspolitik är som sagt mycket bredare än det som föreslår. Till försvar kan sägas att ett Natomedlemskap skulle innebära att vi vore tvungna att nästan fördubbla våra försvarskostnader, och med önskelista skulle vi vara en bra bit på väg. 10 (S): Det finns definitivt en hotsituation när det gäller , inte minst mot bakgrund av att tidigare tillhörde och att det finns en rysk minoritet. Trots att Nato är berett att försvara finns det en hotsituation. Det innebär i förlängningen att även om går med i Nato skulle vi inte vara helt säkra från ett angrepp i den situationen. Risken är dessutom att hotbilden kan öka om vi knyter oss starkt till en viss allians. Men om gör som vi ofta har gjort och är mer neutrala och står mitt emellan kan vi kanske undvika en attack. Som jag sa tidigare är det viktigaste att förebygga att det händer något. Då ska vi inte vara i steget där riskerar att bli angripet utan i steget där våra grannländer riskerar att bli angripna. Som jag också sa tidigare finns det ett samarbete inom Europeiska unionen. Där finns också en drivkraft att hjälpa till. Om blir attackerat är det inte omöjligt att våra europeiska grannar kommer till vårt försvar. Vi är alltså redan i en allians. Vi har också byggt ett närmare samarbete med våra grannländer, framför allt med men även med . Det är väsentligt i sammanhanget. Vi ska såklart göra vad vi kan på svensk nivå, och där sker mycket. Jag tror dock att samarbetet är nyckeln som vi står fria och inte kan tvingas att gå i krig mot vår vilja. Det är det viktigaste för att förebygga krig. 11 Försvarsminister (S): Det vi säger i inriktningspropositionen är: ”Ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt. Kriser eller incidenter, som även inbegriper militära maktmedel kan dock uppstå och på kan militära angreppshot likväl aldrig uteslutas. aggression mot innebär att risken för dessa har ökat, även i vårt närområde.” Här har vi klarat ut ett scenario som jag tycker att vi har varit överens om. Det innebär att om det händer något i vår del av blir det förmodligen så att flera länder i praktiken blir inblandade. Debatten om är inte ny. Vi hade den i Försvarsberedningen och inför inriktningspropositionen. Vi har tagit initiativet att bygga en stridsgrupp på , och vi har markerat att vi ska ha ett ökat antal luftvärnsövningar på eftersom vi vet att den som har kontrollen på har stora möjligheter att kontrollera sjö- och luftvägar i förhållande till . I det beslut vi har tagit ligger också en tanke vad gäller . Och det får vi inte glömma bort. Jag tycker därför att vi redan i försvarsinriktningsbeslutet har tagit konsekvensen av situationen. Vad gäller tar det tid att bygga upp denna stridsgrupp. Den kommer inte att stå där . Planen är att vi 2018 ska kunna ha det igång, och vi jobbar på det. Det är ett belägg för att det går snabbt att dra ned men att det tar tid att bygga upp. Jag anser att vi som utgångspunkt har ett försvarsbeslut som ska genomföras, och det bästa vi kan göra är att leverera så att det blir ett resultat. Det kan vi sedan använda som plattform inför kommande diskussioner och i den försvarsberedning som kommer att tillsättas. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:353 om försvarsanslaget i tider av krigsrisk 12 Försvarsminister (S): har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att försvarets ekonomi ska kunna möta risken för att landet kan befinna sig i krig. Låt mig inledningsvis konstatera att så sent som fattade beslut om en ny försvarspolitisk inriktning. Socialdemokraterna, , , och har ställt sig bakom en bred politisk överenskommelse om försvarets inriktning 2016–2020. Försvarsbeslutet innebär en tydlig markering av att den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats. Beslutet innebär också ekonomiska förstärkningar och en omprioritering av Försvarsmaktens verksamhet. Försvaret går från ett insatsförsvar till ett försvar som tydligare inriktas mot den nationella försvarsdimensionen. Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. tar upp två exempel på materielinvesteringar där det uppstått risk för fördyring. Dessa risker måste tas på allvar. Det är viktigt att försvars- och säkerhetspolitik har ett brett stöd. Inom den så kallade försvarsgruppen har vi ett gemensamt ansvar att vårda försvarsöverenskommelsen och samråda om frågor som gäller denna. Regeringen avser att fullfölja försvarsöverenskommelsen. Avvägningar till följd av eventuella fördyringar kommer således att diskuteras i försvarsgruppen. 13 (L): Jag tackar försvarsministern för svaret. Det får väl betecknas som kort men inte kärnfullt. Låt mig inledningsvis notera två förhållanden. De exempel som jag nämner i min interpellation på projekt som kan riskera att bli allvarligt fördyrade invänder försvarsministern inte mot. Tvärtom understryker han att man måste ta detta på stort allvar. Det andra som slår mig är att försvarsministern, och refererar jag delvis till tidigare interpellationsdebatt, verkar ovillig att använda orden ”krig” och ”krigsrisk”. I min värld är det just krigsrisken som har varit drivkraften för det inriktningsbeslut som tog , och det bör man vara öppen med och erkänna. Det handlar inte om något enstaka uttalande från en generalmajor. Vi talar om svenska myndigheter, till exempel , som menar att förbereder sig för krig, varmt eller kallt. Vi talar om , institutet i , som för sedan gjorde ett scenario över hur skulle försvara . Det kan eventuellt intressera svenska åhörare att i det scenariot var flera divisioner amerikanskt stridsflyg utplacerade, utgångsgrupperade, just i . Dessutom är svaret som försvarsministern ger mig att man ska ta upp dessa frågor i försvarsgruppen – eller genomförandegruppen, som ledamoten brukar kalla den. När jag senast tog del av 1 kap. 6 § i regeringsformen stod det att det är regeringen som styr riket, fru talman, och den ansvarar inför . Därför vill jag uppmana försvarsministern att här ge mig just regeringens besked på det sätt som det är tänkt i enlighet med våra grundlagar. har det i massmedierna förekommit uppgifter om fördyringar avseende olika delar av det så kallade inriktningsbeslutet. Vare sig Försvarsdepartementet, försvarsministern eller Försvarsmakten har dementerat dessa påståenden. Om det nu finns brister i det som kallades 16-decemberunderlaget, som låg till grund för försvarsförhandlingarna, är det naturligtvis mycket allvarligt. Då är det också viktigt att ta reda på vem det är som har gjort sig skyldig till de eventuella felräkningarna. Jag kan konstatera att den föregående regeringen begärde in ett underlag från Försvarsmakten. var det generallöjtnant som i egenskap av chef för ledningsstaben i Försvarsmakten hade det främsta ansvaret för att ta fram underlaget. Han hade det ansvaret tills han tillträdde som statssekreterare under . Det finns nu egentligen bara tre möjliga val för regeringen om beräkningarna inte håller. Antingen avstår man från att göra det som står i inriktningsbeslutet eller så omprioriterar man eller skjuter till ytterligare medel. Min interpellation syftar till att få reda på vad regeringen avser att göra. 14 Försvarsminister (S): Jag konstaterade i den förra debatten att beslutet började att gälla . Det har gått rätt så , men redan börjar olika krafter att spekulera över hur ekonomin egentligen ser ut. Jag besitter nog en viss förvaltningsvana som jag har skaffat mig i ansvarsfulla positioner inom kommun och Region . En sak har jag lärt mig, och det är att när det gäller ekonomiska beräkningar, eventuella prognoser och spekulationer finns det ingen anledning att som ansvarig politiker bemöta dem förrän den dag som man har ordentliga genomarbetade underlag, så att man vet vad man pratar om och så att man kan stå för de uppgifter som förmedlas. Därför har jag ingen anledning att gå ut med någon information om vare sig det ena eller andra mer än att arbetet kring dessa frågor pågår, vilket är fullt normalt att det gör. Det är så det ska vara. När man har ett underlag ska man jobba med det . Det är nu myndighetens, Försvarsmaktens, uppgift att hålla sig inom de ekonomiska ramar som har bestämt. Det gäller inriktningen. Sedan när det finns någonting att tala om, då återkommer jag. Men jag ägnar mig inte åt spekulativa allmänna funderingar som bara bidrar till att skapa förvirring och allmänna problem i debatten. Jag tycker inte att det finns något intresse att ägna sig åt den verksamheten. JAS Gripen 39 E är en sak som tar upp i sin interpellation, att den affären inte har varit valutasäkrad. Jag vill bara påminna om att det var ett avtal som ingicks som regering hade ansvaret. Men jag ska inte ge mig in i någon debatt där jag beskyller någon för någonting. Jag konstaterar bara att det finns affärsrisker och valutarisker. Vid varje större materielinvestering har varje regering en kostnadsram. Det är den upphandlande myndigheten – i det här fallet FMV – som ansvarar för att statens risk hanteras på ett sätt som är så gynnsamt som möjligt för staten både ur ett affärsmässigt och ur ett planeringsmässigt perspektiv. Än så länge är det för tidigt att säga någonting om utvecklingen av växelkurser och dollarns värde och om de leder till ökade eller minskade kostnader för JAS 39 E i förhållande till den bedömning som man gjorde när antalet ingicks. Den är den kommentar som jag har på den punkten. När det gäller har hävt sitt köp. Jag kommer att återkomma till med information om detta när beredningsprocessen är klar. Men en del i strategin är ju att sälja dessa 24 pjäser till ett annat land. Vi har alltså budgeterat för 24 och inte för 48 pjäser i vår budget. Om vi inte lyckas med bedriften att sälja pjäserna till ett annat land kommer vi i ett annat läge. Då har vi att ta ställning till om vi själva ska köpa pjäserna eller hur vi ska göra. Det är självklart en ekonomisk fråga som man får ta ställning till då. Men det tänker jag inte föregripa. Det får vi återkomma till när ärendet är berett. I interpellation berördes inledningsvis arbetsgivaravgiften för ungdomar. Då kan jag bara konstatera att när vi träffade den politiska uppgörelsen var med så pass länge i förhandlingsdiskussionerna att han nog kan påminna sig om att regeringen lade in 1,7 miljarder dels för att kompensera för ungdomsarbetsavgifterna, dels för att kompensera avkastningskravet i . 15 (L): Jag instämmer med försvarsministern på en punkt, och det gäller att man nu måste ha fokus på att få levererat det som inriktningsbeslutet innehåller. Jag tror att det kommer att visa sig – inte minst mot bakgrund av det som försvarsministern själv anför – vara en väldigt stor utmaning. Försvarsministern säger att när den dagen kommer får man se vilken dollarkurs som då gäller. När alliansregeringen via FMV fattade beslut om anskaffning gjordes det ett antagande om att den genomsnittliga dollarkursen skulle motsvara . ligger kursen en lång bit . Även om det skulle ske en viss förändring eller en viss förstärkning av den svenska valutan måste den vara väldigt stor för att dollarkursen skulle hamna på det genomsnittliga antagandet . Om ingenting händer med valutakursen, fru talman, är det i storleksordningen som saknas i finansiering för anskaffningen av JAS Gripen. Sedan säger försvarsministern att de 24 pjäser som hävde avtalet om ska man nu försöka att sälja till ett annat land. Jag imponeras över Försvarsmaktens entusiasm. Det är klart att när ett land häver ett avtal om pjäser med ett kärt broderfolk är det säkert inte någonting som kommer att underlätta marknadsföringen i den övriga världen. Det är rätt att flera av de problem som dyker upp, trots att det bara har gått av den nya försvarsbeslutsperioden, kan länkas tillbaka till beslut som fattades av alliansregeringen, precis som försvarsministern gjorde gällande. Men det som försvarsministern också måste förstå är att det nu är han som är försvarsminister. Det är hans socialdemokratiska och miljöpartistiska kollegor i regeringen som kan göra någonting åt de problem som dyker upp . Det finns ingen annan som kan göra det. Därför tycker jag att det är väldigt viktigt att försvarsministern gör ett försök. Jag har haft ett antal interpellationsdebatter , och jag får gång på gång svaret från försvarsministern: Ja, när det finns någonting att säga återkommer jag. När vi har tagit det här i försvarsgruppen kan vi återkomma och lämna besked. Det är viktigt, försvarsministern, att det ges svar på de frågor som dyker upp nu och som är både viktiga och aktuella. Man kan inte skjuta allting framför sig. Återigen: Jag är inte intresserad av vad försvarsgruppen eller genomförandegruppen anser på dessa punkter. Jag är intresserad av att höra regeringens och försvarsministerns ståndpunkt. Jag menar, fru talman, att det är hans skyldighet att leverera den här i denna kammare. 16 Försvarsminister (S): Först vill jag bara markera att jag på tydligt uttalade att det finns risk för fördyringar och för förseningar, så att ingen skulle tro att jag levde i en verklighet där den här typen av problem inte var förberedda för att på olika sätt hanteras. kräver svar på alla frågor . Har han inte fått svar angående ett mycket komplicerat skeende eller anser han det vara ett uttryck för att man inte vill svara eller att man går och gömmer sig. Men har hållit på med det här så pass länge att han vet att även den här typen av berednings- och förhandlingsprocesser tar rejält med tid. Dessutom är det så att inte skulle ha någonting emot att KU-anmäla mig om jag stod här och felinformerade och kom med oriktiga uppgifter om vapensystem, kostnadsutveckling eller annat. Jag väljer nog det säkra före det osäkra: att tala när det finns någonting att säga och inte delta i spekulationer. Jag tror att det är det förnuftigaste förhållningssättet, i alla fall om man är försvarsminister. Det kanske smärtar och andra att jag ibland påpekar att den förra regeringen, som , och andra ingick i underlaget till, skapade en massa problem som vi nu har att hantera. Men det är inte detsamma som att vi inte hanterar dem. Vi har ingått den här försvarsöverenskommelsen, som i grunden är ett trendbrott och ett uppbrott från den politik som den förra regeringen bedrev. Vi utreder personalförsörjningen. Vi tittar på logistiken och försvarsforskningen. Det finns en lång rad frågor där vi förbereder en helt annan politik. Men vi vill göra det här grundligt och inte som ett hafsverk, vilket jag tyckte att den förra regeringens arbete i stor utsträckning hade karaktären av. Även om nu har funderingar kring hur dollarkursen kommer att utvecklas i förhållande till den svenska kronan och bedömer sannolikheter och vad som är realistiskt eller orealistiskt vidhåller jag uppfattningen att det är för tidigt att ha en slutgiltig uppfattning om detta. Därför avhåller jag mig från det. Om sedan har kristallkulor och kan se in och göra exakta bedömningar får väl det stå för honom. Jag väljer ett förhållningssätt som är lite säkrare i sammanhanget. ska inte för en sekund inbilla sig att vi är passiva på departementet. I en förvaltning jobbar man kontinuerligt med de olika problemställningar som finns. Så sker i företag, kommuner, landsting och regioner. Sedan pratar man när man har något underlag att prata utifrån. Debatterna är inget självändamål. De ska också ha ett visst informativt värde. Man ska inte dra igång debatter bara för debatternas egen skull, menar jag. När det gäller marknadsföring är jag glad åt att framför att han är imponerad över någon sorts optimism jag skulle besitta beträffande försäljning av de här artilleripjäserna. Jag har dock över huvud taget inte framfört någon synpunkt där jag varit så optimistisk eller pessimistisk. Jag har bara redogjort för att del ett i strategin är att sälja dem. Sedan får vi väl se hur det går. Det är möjligt att det är svårt, men det kanske går. Man behöver inte redan från början anta inställningen att det är omöjligt, för då har man bidragit till att kasta grus i maskineriet. Man måste vara lite konstruktiv i attityden när man närmar sig ett problem. Om man bara har en dyster syn på det mesta – att problemen är olösbara, att det kommer att bli ännu mer problem och att det blir ännu svårare och mer komplicerat – då kommer man inte att bidra till att lösa en enda fråga. Slutligen vill jag säga något om det här med krigsrisker. Jag är inte ovillig att diskutera vare sig det ena eller det andra. Du känner mig, . Vi har jobbat i Försvarsberedningen och i olika andra sammanhang. Jag har varnat för vad som kan hända i både det ena och det andra sammanhanget. Men jag undandrar mig från att spekulera om olika framtidsscenarier nu när jag är försvarsminister. Jag agerar utifrån realiteter. 17 (L): Försvarsministern gör gällande att jag vill ha svar på alla komplexa och svårförutsägbara frågor jag kan komma på. Så är inte alls fallet. I fråga om artilleripjäsen har försvarsutskottets olika ledamöter ställt frågor till om vad som ska hända med de norska pjäserna. utlovade att det här skulle vara färdigt till jul. , fru talman, skriver vi februari, och någon information har fortfarande inte kommit till utskottet. Försvarsministern säger att han inte vill gå ut och spekulera eller hasta fram någonting. Det får mig att tänka på den gravsten på varunder vilar. På den står det: ”Här under är askan av en man som hade vanan att skjuta allt till morgondagen. Dock bättrades han på sitt yttersta och dog verkligen den . 1972.” Jag känner inte till skälen till att försvarsministern inte kan leverera besked, men jag beklagar att så är fallet. Det är alldeles korrekt att jag känner och att han under hela förra mandatperioden var noga med att inskärpa allvaret i vår omvärldssituation. Därför tycker jag nu att det är förvånande att försvarsministern har så svårt för att ta ord som ”krigsrisk” och ”krig” i sin mun. Detta var själva fundamentet för inriktningsbeslutet. Vi har ett helt annat säkerhetspolitiskt läge nu än för bara . Som jag sa tidigare, fru talman, är det många bedömare som säger att befinner sig i ett förkrigstillstånd. Händer det något i vårt närområde kommer dessvärre att dras in på det ena eller andra sättet. 18 Försvarsminister (S): Det sista är ett helt korrekt konstaterande av . Men det är definitivt ingen nyhet. Är det så att det händer något kommer vi med stor sannolikhet att dras in. Det har vi konstaterat under ett par . Det låter ofta i debatten som att det skulle vara någon sorts ny innovation att säga detta. Jämfört med för fem är det en helt förändrad verklighet . Vi är i ett helt annat läge. Det är vi fullständigt överens om. Det finns ingen som förnekar det, och jag gör det definitivt inte. Jag hörde dessutom till dem som pekade på det här under den förra mandatperioden, när din regering, , över huvud taget inte ville begripa vad som pågick i omvärlden. När det gäller gravstenar kan man väl formulera många . ”Handla mer än prata” kan också vara en intressant formulering när man agerar politiskt. Det är inte alltid så att allting avgörs i debatterna. Det kan också vara så att en hel del avgörs i agerandet. Om vi sedan kommer med ett besked en eller eller senare är mindre intressant; det viktiga är kvaliteten i beskedet, inte bara att det kommer ett besked. Det måste vara en kvalitet som vi kan vara nöjda med. Det är i alla fall min strävan när det gäller att ge besked. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:347 om världens högsta marginalskatter 19 Finansminister (S): har frågat mig hur jag bedömer att höjningen av marginalskatterna kommer att påverka antalet arbetade timmar i och vilka positiva effekter jag ser att världens högsta marginalskatter innebär. Efter den förra regeringens mandatperioder har vi en situation med stora underskott i statens finanser, en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer och rekordlåga resultat i skolan. Till detta ser vi utmaningarna med den ökade oron i omvärlden och de många människor som är på flykt. Regeringen fortsätter reformarbetet för att möta samtliga dessa utmaningar. Högre skatt för dem som har relativt höga inkomster ger nödvändiga skatteintäkter och har en god fördelningsprofil. Jag är väl medveten om att skatter kan påverka folks beteende och att det är möjligt att högre marginalskatter kan påverka arbetsutbudet negativt. Både storleken på och tidpunkten för de eventuella effekterna är dock mycket osäkra. Dessutom är det inte bara skatter som påverkar arbetsmarknaden och arbetsutbudet, och det är därför missvisande att bedöma politiken utifrån enskilda finansieringsåtgärder. Politiken måste ses i sin helhet. Fortsatta investeringar i välfärden är nödvändiga för att både kvinnor och män ska få möjlighet att arbeta heltid. En bättre äldreomsorg och högre kvalitet i fritidshemmen är inte bara en fråga om en trygg ålderdom respektive barndom utan kan även minska antalet personer som slutar arbeta eller går ned i arbetstid för att ta hand om någon närstående. Vad gäller sysselsättning och arbetslöshet görs i budgetpropositionen en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik. Politiken bedöms sammantaget leda till högre varaktig sysselsättning samt till lägre arbetslöshet framöver. Avslutningsvis vill jag notera att det under de två föregående mandatperioderna inte hände någonting med den högsta marginalskatten, detta trots de massiva skattesänkningar som genomfördes. 20 (M): Först kan man konstatera att de expertmyndigheter som gör samlade bedömningar av regeringens politik gör en annan bedömning än vad gör, nämligen att den politik som förs har en negativ inverkan på jobb och sysselsättning i . Men, fru talman, den här frågan är lite större än en enskild skattehöjning, nämligen: Vilket läge befinner sig svensk ekonomi i? Vilka åtgärder är lämpliga att vidta? Vi ser en börs som sjunker kraftigt. Vi ser en bostadsmarknad där det råder stor osäkerhet kring prisutvecklingen framöver. Vi har en skuldsättningssituation som är problematisk. Vi vet att i vinterprognos spås det att underskotten i stiger framöver. Vi ser en arbetslöshet som biter sig fast och som enligt IMF och andra internationella bedömare beror på en i grunden mycket hög strukturell arbetslöshet eller väldigt hög jämviktsarbetslöshet i . Vi fick relativt nya siffror från . Man ser där att alla siffror pekar åt fel håll när det gäller arbetslöshet, arbetskraftsdeltagande och sysselsättning. Så är det i ett läge där nu sittande regering fick ta över Europeiska unionens starkaste offentliga finanser. Från att har kallats the Nordic light och varit en förebild internationellt ses numera alltmer som ett riskland, delvis baserat på ett instabilt politiskt styre. Finansministern och regeringen tycks hoppas att en bättre internationell konjunktur och en bättre konjunktur i ska dra jobben eller öka sysselsättningen. Men, fru talman, det hjälper inte att det blåser om man inte hissar segel.