prot · H40941 · 2016-12-07 00:00:00 — Även detta är viktigt att beakta när vi diskuterar skatter och stöd till bostäder på olika sätt. Visst har vi en hel del kvar att göra när det gäller att utjämna skattemässiga skillnaderna mellan olika upplåtelseformer, generationer och samhällsklasser i . Den förra, borgerliga regeringens ändringar innebar en enorm förmögenhetsöverföring från landsort till storstäder, från de bostadslösa till dem med stora fastighetsinnehav och från hyresgäster till villaägare. Vi har därför mycket kvar att göra för att omfördela pengar, bygga ut landet och hålla ned nyproduktionshyror och priser. Med dessa ord vill jag yrka bifall till propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2016/17:1 delvis) Areella näringar, landsbygd och livsmedel 166 (M): Näringar som är kopplade till mark, jord och vatten, såsom jordbruk, skogsbruk och fiske, är ursprungsnäringar som har funnits här i landet mycket länge och som med rätt förutsättningar också kommer att finnas kvar här medan andra näringar kommer och går. Det betyder att dessa näringar förtjänar respekt, långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor. Det är basnäringar, men de har också goda förutsättningar till ytterligare förädling. Det här är näringar som oftast finns på landsbygden och som tillgodoser våra mest grundläggande behov – mat på bordet till exempel. Men förutsättningarna för att alls kunna producera beslutas inte sällan i storstäder långt bort, till exempel här i . När politiker beslutar om nya skattenivåer, om att införa nya lagar och regler eller om att ställa fler och tuffare krav påverkar det självfallet förutsättningarna för de berörda näringarna. Intentionerna är säkert oftast goda, men det här handlar – som så ofta i politiken – inte bara om det man ser utan också om det man inte ser när man ska fatta politiska beslut. När skatten på diesel höjs är den goda intentionen och avsikten att utsläppen ska minska. Men det man inte ser är om den minskade dieselförbrukningen beror på att bondens verksamhet blir olönsam och att bonden tvingas ställa undan traktorn och sluta bruka sin åker. När tuffare krav ställs i på vilka växtskyddsmedel som får användas är den goda intentionen förstås att minska användningen av kemikalier. Men det man inte ser är om den minskade användningen av växtskyddsmedel leder till att vissa grödor inte alls kan odlas här längre. Vi människor behöver ju äta ändå, så den svenska bondens nedlagda produktion poppar därför snart upp någon annanstans i världen, varifrån vi i stället tvingas importera produkterna. Dieselförbrukningen har bara flyttat någon annanstans, användningen av bekämpningsmedel likaså. Vi exporterar vår miljöpåverkan, i strid med det av antagna generationsmålet. Miljön har inte vunnit något. Och vi har alla blivit lite fattigare. Bonden kör ju inte runt med sin traktor eller sprutar växtskyddsmedel för att det är roligt. Det görs av en anledning, men det glöms ofta bort när politiken vill reglera bort något man inte gillar. Svensk jordbruks- och livsmedelsproduktion är generellt sett mycket miljövänlig i jämförelse med andra länder. Det skulle därför vara bättre för miljön om en större andel av det kött, de mejeriprodukter och de grödor som konsumeras i världen kom från svenska gårdar. Regeringen vill dock politiskt styra mot mer ekologisk odling, vilket allt annat lika minskar produktionen. Företrädare för regeringspartierna talar gärna och ofta om minskad köttkonsumtion, även om något förslag till köttskatt åtminstone för tillfället inte verkar vara aktuellt. Vi i borde producera mer, inte mindre. Det vore önskvärt om regeringen också insåg det. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Men, herr talman, detta gäller ju inte bara jordbruket och livsmedelssektorn. För dem som bedriver skogsbruk begränsar artskyddsförordningen möjligheterna till avverkning, men trots att och har påtalat för regeringen att det behövs en översyn av regelverket händer ingenting. Vissa skogsägare får, utan ersättning, stora områden klassade som nyckelbiotoper, vilket i praktiken innebär att de inte kan sälja sitt virke. Och verkar regeringens inriktning vara att utöka talerätten och ge ökade möjligheter för fler att överklaga avverkningsanmälningar och därmed ytterligare försvåra möjligheterna till avverkning. Detta skapar stora problem för svenskt skogsbruk. Det här betänkandet handlar om areella näringar, landsbygd och livsmedel. Förutsättningarna för dessa stavas konkurrenskraft. Råvarorna finns där, idéerna och arbetskraften också. Det som behövs är sänkta kostnader, minskad regelbörda, färre särkrav, stärkt kompetensförsörjning och därtill gärna ökad efterfrågan på svensk kvalitet. geografiska placering och våra stora avstånd medför en konkurrensnackdel för våra näringar. Väl fungerande kommunikationer och rimliga kostnader för drivmedel är därför helt grundläggande för att landsbygdens företag ska kunna stå sig på den internationella marknaden. Men i stället för att underlätta för näringarna gör regeringen tvärtom, till exempel genom en årlig skattehöjning som automatiskt höjer drivmedelsskatterna extra utöver den vanliga uppräkningen. Vi från säger nej till denna överindexering. Vi satsar därtill på ökad nedsättning av skatten för lantbruksdiesel med ytterligare , utöver de som gäller . Sammantaget innebär det här en satsning på nästan 1 miljard . Dessutom säger vi nej till den kilometerskatt som regeringen vill införa och som skulle slå stenhårt mot jobb och tillväxt på landsbygden. Av samma skäl säger vi också nej till den flygskatt som regeringen vill införa och som dessutom inte skulle innebära några miljövinster utan bli en rent fiskal skatt som skulle slå särskilt hårt mot landsbygden. Det landsbygden behöver är sänkta kostnader, men regeringen verkar göra allt den kan för att tvärtom höja kostnaderna. Det är ett obegripligt förhållningssätt om man strävar efter ökad tillväxt och ökad sysselsättning. Svensk landsbygd förtjänar bättre. Vi står naturligtvis bakom våra reservationer, nr 1 och 2, men för att spara tid vid voteringen yrkar jag bifall endast till reservation 2. När det gäller själva budgetförslaget hänvisar vi till vårt särskilda yttrande under punkt 2. Vi deltar därmed inte i det beslutet. 167 (S) replik: från pratar om minskad köttkonsumtion och kopplar ihop det med svensk köttproduktion. Min övertygelse är att de allra flesta i tycker om att äta svenskt kött, som har producerats på våra marker här i och håller landskapet öppet. En minskad köttkonsumtion ger ändå ett stort utrymme för svensk köttproduktion att öka. Det innebär nämligen inte att människor ska sluta äta svenskt kött. Ska man minska på köttkonsumtionen kan man i alla fall hålla sig till svenskt kött när man väl äter kött, och därmed har vi stor potential att öka vår produktion. Areella näringar, landsbygd och livsmedel föreslår kraftiga neddragningar på det här utgiftsområdet. Som vanligt handlar det om att skattesänkningar ska gå före investeringar i att få fart på . Detta prövades tidigare . Det fungerade inte då, och det lär nog inte fungera nu heller. Men ett ställe där retoriken krockar lite med verkligheten, tycker jag, är stödet till livsmedelsexporten. Det är något som vi alla pratar om att stödja. Det är en del i att kunna öka köttproduktionen i . Ni vill stödja livsmedelsexporten och påstår att ni förstärker den med 20 miljoner. Men vill ni dra ned på anslaget Konkurrenskraftig livsmedelssektor med 115 miljoner av de totalt 145 som finns där. Den största delen av det här anslaget går just till att premiera exportsatsningar. Ni berättade i ett särskilt yttrande att ni vill satsa mer på matematikundervisning i skolan. Jag kan förstå det. Ni minskar en post med 95 miljoner och tror att det är en satsning. Då borde man satsa på både matematikundervisning och läsförståelse, för det är en stor skillnad på att satsa och att minska. 168 (M) replik: Jag tackar för frågorna. Först vill jag säga att jag tycker att det är väldigt intressant att talar om minskad köttkonsumtion men inte berättar någonting om hur man avser att detta ska gå till. Inte heller regeringen har berättat någonting om detta. Det vore väldigt intressant att höra tala om på vilket sätt detta ska ske. Jag håller med om att det inte nödvändigtvis är så att det finns en koppling mellan den svenska produktionen och konsumtionen, men det finns en risk att det gör det, och därför vore det intressant att höra vilka verktyg ser framför sig att man ska använda. Sedan går in på budgeten och konstaterar att vi spenderar mindre pengar än vad regeringen gör på det här området. Vi har ett förslag som totalt sett ligger 0,3 miljarder lägre än regeringens 17,2 miljarder. Det är en skillnad på strax , vilket inte är så väldigt dramatiskt. Vi kan börja med att konstatera detta. I grunden handlar det om att regeringen blåser på i budgeten totalt sett med stora underskott trots att vi befinner oss i högkonjunktur. Vi tar ansvar för vår budget och har en budget i balans. Det tycker vi att man bör ha när det är högkonjunktur. Det konstaterar alla möjliga instanser som kritiserar just detta. , och var ute och kritiserade det. Om man inte tar ansvar för att man ska ha en budget i balans kan man blåsa på med hur mycket pengar som helst överallt. Då räcker pengarna till precis allting. Vi har en lite annan grundläggande syn på konkurrenskraft. och vill gärna stödja och ge bidrag och tror att det är på det viset man skapar konkurrenskraft. Vi är övertygade om att konkurrenskraften finns där i grunden. Det som behöver göras är att lyfta det ok av höga skatter, krångliga regler och särkrav från axlarna på de näringsidkare som vi har i landet. 169 (S) replik: Om man lyssnar på miljöorganisationer och många som är med i klimatdebatten hör man att många talar om att köttkonsumtionen har en del i detta. Varken regeringen eller jag pekar och säger att man ska göra si eller så. Vi tror på att om man informerar allmänheten på ett bra sätt har människor möjlighet att välja vad de ska äta och vad de tycker är bra för miljön. Det skapar också ett stort utrymme för att köpa svenskt kött. Där har bönder en stor möjlighet att öka sin produktion fastän köttkonsumtionen ska minska. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det är 300 miljoner som ni minskar på det här området. Man kan säga att det är struntpengar. Men det är en oerhört stor andel av de pengar som finns för de här satsningarna inom jordbruket. Ni talar om budget i balans. Borde inte titta på när ni sänkte skatten med många miljarder och lånade till varenda krona i den skattesänkningen? Vi har snart en budget i balans. De pengar vi använder och lånar är till för investeringar i det svenska samhället. De skänker vi inte bara ut och kastar bort. Vi vill satsa på och framtid, skapa jobb och sysselsättning, bättre skola och bättre sjukvård. Det finns mycket att använda pengarna till och kanske för att rätta till lite skevheter. Jag vill ställa frågan igen till : Hur kan du få det till att en minskning med 95 miljoner till exportsatsningar är en satsning? Enligt all läsförståelse som finns borde det rimligtvis vara att ni minskar och drar undan pengar för att öka exporten. 170 (M) replik: Låt mig börja med spåret om köttet. Till en början låter det som att vi skulle kunna vara ganska överens. Det är vi nog delvis i detta. Det är huvudsakligen ett individuellt ansvar hur man konsumerar. Jag kan hålla med om att varje individ bör ta det ansvaret själv och fundera på vad man äter och ha en bra balans. Många skulle säkert behöva dra ned på konsumtionen av vissa produkter. Det som blir problem är när man diskuterar, och som ofta sker i debatten, styrmedel såsom köttskatt. Då riskerar effekten att bli just den som jag tror att inte vill. Man riskerar att det får som konsekvens att det slår extra hårt mot svensk produktion. Svenskt kött är en premiumprodukt. Det kostar mer än importerat eftersom det är högre kvalitet. Svenska konsumenter är i stor utsträckning beredda att betala för det mervärdet. Men höjer man priset ytterligare kommer en större andel att välja bort det för billigare importerat. Då har vi heller inte nått någon miljöeffekt eftersom det importerade oftast har större miljöpåverkan. Så var det med den saken. Vi återgår till budgeten. Trots skattehöjningar på 40 miljarder på jobb och tillväxt lyckas regeringen inte att presentera en budget i balans. Det är skattehöjningar som vi huvudsakligen säger nej till. Vi har ändå en budget i balans. Jag upprepar att skillnaden i våra budgetförslag på det här området är 0,3 miljarder. Det klingar ganska falskt när regeringen nu talar om att Alliansen hade stora underskott. Det var under lågkonjunktur då det brukar vara legitimt att man gasar på för att öka konsumtionen. Det var dessutom så att Socialdemokraterna under samtliga år levererade budgetmotioner där man använde mer pengar än vad alliansregeringen gjorde. Underskotten hade varit ännu större om ni hade fått bestämma. 171 (V) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Apropå den tidigare debatten tycker jag inte att man blir riktigt trovärdig när man talar om vikten av att vi ska konsumera och äta hållbarare och sedan säger att vi politiker inte har något ansvar utan att det helt och håller är individens ansvar. Jag undrar om också tycker att vi politiker inte har det minsta ansvar för exempelvis hur mycket bil det svenska folket kör. Det är en intressant jämförelse. Den svenska köttkonsumtionen står för ungefär lika stora klimatutsläpp som de ungefär 4,5 miljoner bilar som vi har. Där tycker jag att vi ändå är ganska överens. Vi måste minska utsläppen från massbilismen. Vi måste hitta sätt för människor att transportera sig på ett hållbarare sätt. Varför skulle vi inte kunna vara överens om att också hjälpa svenska folket att konsumera mat på ett hållbarare sätt? Jag noterar också att avfärdar den öronmärkta satsningen på till ekologisk mat. Det är tråkigt. Jag skulle egentligen vilja prata skog med . Det finns en satsning i betänkandet på för att skogsbruket ska bli hållbarare. I korthet går det ut på att skogsägare ska kunna få bidrag för att sluta naturvårdsavtal eller biotopsskyddsavtal med svenska myndigheter för att mer skog ska kunna skyddas. Det är väldigt viktigt om vi ska nå våra miljömål om levande skogar, ett rikt växt- och djurliv och även uppnå våra internationella åtaganden. Det gäller till exempel Nagoyamålsättningen att vi ska skydda av vår landareal. Men avfärdar detta och drar i betänkandet ned för att skydda mer skog. Varför gör ni så, ? 172 (M) replik: Jag tackar för frågorna. Vi börjar även här med köttfrågan. Jag håller med om att politiken visst kan ha ett ansvar även för konsumtionen, åtminstone till viss del, när vi ser att konsumtionen också har externa effekter som påverkar andra. Det kan vara riktigt att politiken tar ett ansvar. Det gör vi också i de delar vi kan. Vi tar till exempel ansvar för hur köttproduktionen ser ut i . Vi ställer krav i som är betydligt hårdare än på andra håll, vilket innebär att den svenska köttproduktionen är betydligt mer miljövänlig. Det är också det som är motivet till att vi bör undvika att hamna i en situation där svensk köttproduktion slås ut och konkurreras ut av importerat kött. Det är vad man riskerar om man börjar tala om ett verktyg som köttskatt. Det tror jag att man måste se. Jag tror nog att menar väl. Men effekten av ett sådant styrmedel kan bli en helt annan än den jag tror att har tänkt sig, det vill säga att den köttproduktion som försvinner är den svenska och inte den importerade. Då har vi inte uppnått någonting. När det gäller skogen stämmer det att vi har en budget där vi lägger en lägre summa än vad regeringen gör. Det är 105 miljoner lägre än de 322. Vi gör helt enkelt en annan prioritering där. Det är viktigt att det ska vara balans mellan produktionsmål och miljömål. Vi tycker att det finns en slagsida mer åt miljösidan i det sätt som regeringen arbetar här, vilket skapar problem för produktionen i skogsbruket. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi hör detta från skogsägarna. Jag nämnde ett par exempel på detta i mitt anförande med olika begränsningar som man upplever successivt läggs på skogsbruket. Vi tycker inte att man behöver ytterligare dra på detta. Vi drar inte ned budgeten till noll, naturligtvis, utan den är fortfarande över 200 miljoner. Men man kan göra en annan prioritering . 173 (V) replik: Det blir en smått absurd diskussion då anför saker som inte finns i betänkandet. Det är inte någon som föreslår en köttskatt. Däremot vill vi ha en hållbarare livsmedelskonsumtion. Vi talar inte om att det är något fel på den svenska produktionen eller någonting sådant. Det handlar om en hållbarare livsmedelskonsumtion. Det finns ett politiskt ansvar att ta här. För att återgå till skogsfrågorna tycker jag att detta är intressant. brukar vara ett av de partier som talar om vikten av att hjälpa de privata skogsägarna för att kunna bedriva ett mer hållbart skogsbruk. Vi anslår mer i budgeten. Vi har för att man ska kunna skydda mer skog. Det är många privata skogsbrukare som vill kunna göra det. kan de göra det, och de kan få ersättning i form av naturvårdsavtal om de sluter sådana. De får pengar för det. Det är precis det som pengarna är avsatta till. Varför går emot det? Varför drar ned på anslaget när vi vet att intresset där ute för att bedriva ett hållbart skogsbruk och skydda mer skog är stort? Vi har alla ett ansvar för att värna miljömålet om ett rikt växt- och djurliv. Vi har mängder med arter som är akut hotade. Den vitryggiga hackspetten är ett sådant exempel. Hur ska vi kunna skydda denna fågel och andra fåglar, för den delen, lavar och mossor om de inte har några miljöer att leva i, ? Det är det som frågan handlar om. Vi måste skydda mer skog så att utrotningshotade arter har någonstans att leva. Det går ni emot. Ni drar ned med . Varför gör ni så, ? 174 (M) replik: Låt oss ta frågan om köttet först. Det stämmer att det inte finns något förslag om köttskatt i budget som det är . Det var jag också tydlig med i mitt anförande: Det finns inte något sådant. Men när frågan ändå lyfts här i replikerna undrar man vilka styrmedel det egentligen är som regeringssidan och regeringens stödpartier i så fall tänker på. Det räcker ju inte med att bara prata om detta, utan man måste mena någonting med det man säger. Menar man bara att det är information så att konsumenterna kan välja? I så fall är vi helt överens. Men jag har uppfattat att det finns en helt annan ambition från vänstersidan, det vill säga att man vill styra på ett annat sätt. Då är jag rädd att man landar fel. Det handlar inte om en köttskatt just . Det är vi överens om, och jag tycker att det är bra att det inte finns något sådant förslag. Det är lite avslöjande när man lyssnar på när han talar om skogen. Han talar om att man ska hjälpa skogsägarna, och han talar om att de ska få bidrag. Detta är klargörande när det gäller den skillnad som finns i synen på politiken generellt från allianssidan och från vänstersidan. Vi tror inte att det i första hand är bidrag som näringarna behöver generellt – inte de gröna näringarna och inte heller skogsägarna. Det är inte bidrag som kommer att göra att skogen fungerar bättre. Det som behövs är stärkt konkurrenskraft. Det är sänkta kostnader, och inte höjda kostnader. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Regeringen höjer skatterna med 40 miljarder på jobb och tillväxt. Det är klart att det tynger ned alla näringar – även skogsnäringen. Det handlar om regelbördan och vilka möjligheter man har när man av olika skäl inte får avverka. Detta är en tendens vi har sett . Vi hör från skogsägarna att de uppfattar att äganderätten urholkas och att det blir allt svårare att driva ett effektivt jordbruk. Jag tycker att det är ett stort problem, och det är tråkigt att inte ser det. 175 (SD) replik: Jag tackar för anförandet av . Han nämner ganska bra förslag som vill driva. Mycket av politiken liknar den som driver och har drivit. Han talar om enklare regler, minskade skatter och åtgärder mot myndigheternas moderna variant av baggböleri. Han nämner artskyddsförordningen och att nu kanske äntligen tänker att man måste se över dieselskatterna för jordbruket. Om man ser på budgeten som sådan ser man dock tyvärr att satsar betydligt mindre. Man tar 300 miljoner från utgiftsområde 23. Det handlar bland annat om en hel del satsningar på skog och även export som vi tycker är intressant. Alliansen talar mycket om att man vill göra satsningar och så vidare. Det är lite svårt att uppleva det så, även om man skulle tillgodoräkna sig dieselskatterna. Dessutom sitter Alliansen, och i det här fallet, på någon form av åskådarbänk genom den famösa så kallade , eller vad den nu är. Den är ju upplöst, men den är fortfarande i något slags bruk. Frågan är hur ser på den politiska framtiden. Hur avser att driva en politik som gör skillnad? Eller ska man fortsätta att driva någon form av baksätespolitik, som man gör när man sitter i baksätet och klagar på hur föraren styr men inte är beredd att ta över och styra? 176 (M) replik: Tack, , för frågorna! Angående summorna i utgiftsområdet nuddar du vid det själv, men jag vill ändå poängtera att siffrorna för dieselskatten inte finns med här. De ligger på ett annat område. Men detta är riktat till jord- och skogsbruket. Det är alltså pengar som kommer detta utgiftsområde till godo på sätt och vis, även om det inte syns i de här siffrorna. Egentligen är skillnaden ännu mindre än de 0,3 miljarder som framgår av siffrorna. Dessutom kan man addera att vi säger nej till den överindexering av fordons- och bränsleskatterna som regeringen vill driva igenom. Detta gäller inte bara för de gröna näringarna, utan det gäller generellt. Men det påverkar och slår kanske extra hårt just mot de gröna näringarna. Dessa pengar kan man i alla fall ha i bakhuvudet när man ser på hur mycket vi spenderar. Areella näringar, landsbygd och livsmedel blir lite filosofisk och talar om framtiden. Han undrar hur jag och ser och hur vi vill driva politik framöver. Jag tror att det väljarna förväntar sig är att varje parti nu presenterar sina förslag tydligt. Alliansen gjorde en samlad tillbakagång vid det förra valet. Vi har behövt ompröva delar av vår politik. Det gäller på detta område, och det gäller på andra, även om jag tror att flera av de grundläggande frågorna om konkurrenskraft, till exempel, finns kvar från det vi bedrev under regeringsåren. Det är självklart att Alliansen fortfarande har otroligt mycket gemensamt. Vi har i regeringsställning och visat att vi kunde komma överens och kompromissa. Det kommer vi att göra också framöver. Vår ambition är naturligtvis att Alliansen ska vara större än nuvarande regeringssida och att vi därmed ska kunna styra det här landet i en bättre riktning. 177 (SD) replik: Tack för svaret, ! gäller det kanske inte mig eller vårt parti i första hand, utan jag tror att det framför allt är landsbygdens boende och de bönder som påverkas av de förslag vi lägger fram här som funderar. De funderar på när ska ta över styret. När kommer man att hoppa ur baksätet, och när kommer man att göra allvar av förslagen? Vi vet alla att de förslag vi diskuterar inte betyder något så länge man inte är beredd att ta regeringsmakten och styråran. Jag tror att det är lite grann detta frågan handlar om över huvud taget: Hur ser man på detta? Hur ser man under denna parlamentariska förutsättning? Vi ser ju gott och väl hur opinionssiffrorna ser ut och hur det troligtvis kommer att se ut efter valet . Hur ser på det? 178 (M) replik: Jag delar inte uppfattningen att de förslag som presenteras inte betyder någonting. Det är klart att det är viktigt att vi går igenom vår politik och presenterar ett genomarbetat förslag. Det förutsätter jag att alla partier gör, även .