prot · H30972 · 2016-03-01 00:00:00 — Det måste man ta med i beräkningen. Regeringen tittar på flera olika förslag, och vi kommer att behöva lägga fram fler förslag än dem vi har lagt fram för att klara av detta. Det är alldeles uppenbart. Båda spåren behövs, och kombinationer därav. Jag vill passa på att säga någonting till , som väljer att vara väldigt alarmistisk. Vi vet att väljer att attackera hela den svenska modellen. Det är sant att vi har utmaningar med många nyanlända, och det är sant att det kommer att krävas stora förändringar också av instegen på arbetsmarknaden. Men vi ska också komma ihåg att är det land i som jag tror har näst högst sysselsättningsgrad av alla. Vi är ett land där inte allt, men mycket, fungerar väl på arbetsmarknaden. Vi är ett land som har hög sysselsättningsgrad och få konfliktdagar. Hela modellen bygger på att parterna tar ansvar och har gjort det. Det gör de också i detta läge. De tar ansvar. Det handlar om mycket konstruktivt utformade snabbspår som kortar väntetider, tar bort dödtid och ser till att valideringar och inträde på arbetsmarknaden kan ske snabbare. Jag vill säga något till , vars parti företräder att man ska lämna den svenska modellen och i stället börja lagstifta om löner. Han anklagar regeringen för att göra more of the same, som han säger. Jag vill gärna klargöra att vi gör precis motsatsen. Vi har precis vridit till en annan inriktning. är det slut med skattesänkningar. är det slut med nedskärningar. är det slut med coacher och lotsar som inte fungerar. har vi ställt in i en annan inriktning och en annan färdriktning just för att vi ska klara de stora utmaningar som vi har och som vi har framför oss. Att överge den svenska modellen och börja lagstifta om sänkta löner eller att vara alarmistisk och framställa utmaningar som omöjliga – det hjälper oss inte. 68 (M): Vi har en hög sysselsättningsgrad i ; det kan vi vara helt överens om. Jag håller också med om att utbildningsnivån är vattendelaren. Om man har en högre utbildning kommer man att komma i jobb på något sätt ganska snabbt. Det är de med låg utbildning eller ingen utbildning alls som är den stora utmaningen. Därför menar jag att svensk arbetslöshet just nu håller på att bli ett integrationsproblem. Det är många av dem som har kommit till som har låg skolunderbyggnad. Det blir en växande klyfta mellan inrikes och utrikes födda som naturligtvis är en stor utmaning. I detta har vi kommit fram med olika förslag där vi har hittat en ny anställningsform och där vi talar om en lägre lön. Vi talar inte om sänkta löner; vi talar om jobb med lägre löner. Det är så överallt i . Olika jobb ger olika löner. Alla har inte samma jobb. Jag förstår inte att det ska vara svårt att förstå. Man ska lära sig jobbet på jobbet, man integreras i – och det har ett pris. Precis som sa har inte kommit in i heltidsjobb. Det är en dålig historik vi tar med oss in . Därför måste trösklarna in till arbetsmarknaden sänkas på olika sätt. Den här regeringen har tur. är det en uppgång, och det är en högkonjunktur. Men tänk om konjunkturen mattas, räntorna stiger och svensk export sjunker. Vad är då ert koncept för de nya jobb som måste skapas när det inte rullar på av sig självt? Det är ingenting som sker med automatik. Det är bara konjunkturen som gör att det rullar på just . Era egna reformer har blivit stora misslyckanden. Det är inga massor som har gått till traineejobb eller till extratjänster. Sanningen är också att har lägst andel låglönejobb. Lönekostnaderna är höga i . Arbetsgivaravgifterna är högst. Det är rekorddyrt att anställa människor i . Det är klart att det blir ett hinder. Någonstans måste man hitta en mix där man antingen sänker kostnaderna eller håller ned lönerna. Vi gjorde detta med hjälp av , och jobbskatteavdraget så att man kan ha råd att köpa tjänster. Det har blivit en veritabel succé. Bygg ut den modellen så att ännu fler tjänster skapas som vanliga människor kan ha råd att köpa. behöver hundratusentals nya jobb för både högutbildade och inte minst de lågutbildade. Alla kommer inte att orka eller mäkta med att sitta på skolbänken. Detta är alla experter eniga om. Vi kan vara eniga om det här också. Det känns som att regeringen ibland går fackets ärenden genom att skydda dem som redan har jobb men inte ta ansvar för dem som står utanför. Mängder av jobb kan utföras vitt och brett. Det handlar om vita jobb i stället för svarta jobb. Servicetjänster, reparationer och privat konsumtion är mycket viktigt i sammanhanget. Jag menar att vi bör hitta de möjligheterna om vi samarbetar. Det är samarbetsregeringen som föreslår det. Utmaningen är att skapa 350 000 nya jobb. Det vore intressant att få höra hur regeringen tänker sig det. Jag vill också tacka för debatten. Det är mycket intressant att diskutera dessa frågor. Det är viktigt att vi fortsätter debatten eftersom vi inte är ense. 69 (C): Herr talman och arbetsmarknadsministern! Regeringen står för något nygammalt – more of the same. Det som behöver är en New . Så är läget. Flyktingarna och deras anhöriga måste integreras och komma i arbete på ett mycket bättre sätt än vad som har varit – och är – fallet . Statsrådet verkade inte riktigt ta till sig de siffror jag redovisade i . av svenskarna, inklusive företagare, har helårsarbeten. har av flyktingarna och deras anhöriga jobb. Det är den bistra utgångsverkligheten som måste motivera vad vi behöver göra. Det kräver naturligtvis fortsatta insatser på sätt som har skett , till exempel instegsjobb, utbildnings- och lärlingsplatser. Men det räcker inte. Det krävs oundvikligen radikala och nya åtgärder som kan ge effekt. har presenterat rader av konkreta förslag för både bättre integration och för att många fler ska komma i arbete. Ett exempel där inriktningen stöds av en samstämmig ekonomisk expertis i och internationellt är att avtala fram lägre ingångslöner för nyanlända. Övriga allianspartier har förslag i samma riktning. Det är bättre att få ett jobb med betalning långt över vad de flesta pensionärer och studenter har än att leva på bidrag och i ständigt utanförskap. Efter ingångsjobben kan man gå vidare till den vanliga arbetsmarknaden. Det räcker inte med nygammalt – more of the same. Det behövs en New i svensk arbetsmarknadspolitik. 70 (S): Jag ställde en fråga före pausen. Ingen av dem jag ställde frågan till svarade på frågan. Jag tror att de egentligen inte vill svara på frågan av den anledningen att de inte delar min uppfattning om att den svenska modellen har tjänat väl. Både och säger att ni vill förändra och förstöra den svenska modellen. Låt mig jämföra med en duk på ett bord. Drar man i ena hörnet drar man snart ned hela duken från bordet. Det är vad ni vill åstadkomma genom att påverka hela lönebildningen. Ni pratar om att det är för höga ingångslöner. Ni pratar ingenting om diskriminering på arbetsmarknaden. Men jag är stolt över att det råder höga ingångslöner i . Det betyder att vi har ett samhälle där vi växer tillsammans, där det finns utbildning för alla och att löntagarna får ta del av produktionen som de är med och bidrar till. Det är viktigt. När det gäller att se vad som händer på svensk arbetsmarknad är det viktigt att ge människor som kan och vill utbilda sig möjligheten att ta del av utbildning, att inte säga att dörren är stängd eftersom vi inte tror att utbildning är möjligt. En hel del av dem som kommer till har inte förvärvsarbetat, men de har arbetat hela livet men aldrig fått betalt. Många av dem är kvinnor. Det är självklart att de ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Både utbildning och arbetsmarknadspolitiken måste vara effektiv, och det måste finnas olika typer av jobb. finns en möjlighet att subventionera dessa jobb. Det skulle vara mycket billigare för arbetsgivaren än att sänka lönerna. Om lönerna sänks förstörs den svenska modellen. 71 (M): körde något slags fråga om vi vill ha det som i . Jag tänkte inte bemöta frågan, men okej, fine, jag gör det. av befolkningen i lever på matkuponger. Om vi tittar på det exempel som tog upp, det socialdemokratiska skyltfönstret , kan vi se en lika hög andel som lever på den svenska motsvarigheten till matkuponger, nämligen socialbidraget. av Malmös befolkning har efter hyra lägre inkomst än att leva på. Det är matkuponger. De får pengar och mat för att klara dagen. Det är det samhälle svenska modell har skapat. Nej, jag vill inte ha det som i . Där finns en så stor andel som lever på matkuponger. Det är därför vi ska ha en rimlig trappa in. Jag säger inte att vi ska sänka den totala lönenivån. Självklart borde man få göra en lönekarriär, men det kan inte vara som där man antingen är hundraprocentigt produktiv och perfekt för arbetsgivaren eller inte får tillträde alls och endast har alternativet att gå till Malmös socialförvaltning och få matkuponger. Det är det samhället som har skapats . Det är ovärdigt. Det är bra av arbetsmarknadsministern att påpeka att utbildning är en förklarande faktor. Det tar bort den tidigare retoriken om den svarthåriga eller det passiva offret som inte kan ändra sin situation. Om man utbildar sig i det här landet och tar del av de möjligheter som finns här går det ganska bra. Frågan är varför inte så många gör det i tillräckligt hög utsträckning. Det är där regeringen måste komma med förslag så att fler väljer att utbilda sig och även sänka trösklarna så att fler kan göra den lönekarriär som krävs för att kunna leva ett aktivt liv. 72 Arbetsmarknadsminister (S): Ja, , utmaningarna är stora, men det betyder inte att vi ska kasta bort den svenska modellen och låta politiker i kammaren eller regeringen lagstifta om löner. Det vore en förfärlig återvändsgränd för som skulle kasta in oss i en farlig utveckling. Det är inte så att en samlad expertis säger att lägre löner skulle göra det lättare för fler att få jobb. Den samlade expertisen säger att de vet lite om detta. Forskningen är motstridig. Men en hel del säger att det förmodligen finns en viss positiv effekt på sysselsättningen, men den är inte så stor. säger till exempel att man har ganska dålig evidens. Man föreslår det ändå, men man vet inte riktigt om det kommer att fungera. Det finns alltså inte någon samlad expertis som säger detta. Vad vi däremot vet är att det är många inte minst kvinnor inom Handels, och Hotell och Restaurangs avtalsområden som har svårt att få lönen att räcka. Det beror inte på att lönen är jättelåg. Det beror på att den inte är hög och på att man har en timanställning eller en osäker visstidsanställning och därmed inte får ut någon heltidslön. Om man sänker de här människornas löner kommer det att drabba alla på deras arbetsplatser. Det är ju det som händer – man sänker inte lönen bara för några, utan sänker man lönen sänker man lönen för alla. Då kommer de att få ännu svårare att få ekonomin att räcka till. Man kan ifrågasätta ifall det är en bra utveckling för . Jag tror inte det. och tar båda upp vikten av utbildning. Även om jag tror att vi är oense i en hel del frågor vill jag ta fasta på dem där jag tror att vi kan mötas. En sådan fråga är synen på vikten av utbildning och vikten av att kombinera anställning med utbildningsinslag. Dessa bör kunna vara av flera olika slag – både lärande på jobbet och reguljär utbildning. I alla de formerna menar jag att det är naturligt att man inte har lön för utbildningen. lärlingsanställningar är ett exempel. Jag tror att man har 11 000–12 000 när man är anställd som bygglärling. Det beror ju på att en väsentlig del av anställningen är utbildningsinslag. Så har man också avtalat mellan parterna. I de diskussioner jag har med arbetsmarknadens parter säger man att man vill fortsätta diskutera vägar att kombinera utbildning och arbete. Det är inte sänkt lön, men det är sänkt lönekostnad eftersom man får betalt för det arbete man utför. Jag har sagt här i kammaren att arbetsmarknadspolitiken bör vara pragmatisk. Den bör anpassas efter verkligheten. Om man har ett läge med låg efterfrågan i ekonomin och på arbetsmarknaden blir det en typ av arbetsmarknadspolitik. Just nu när vi har en ganska stark efterfrågan måste man anpassa sig till det, och då är matchning och utbildning viktiga delar för att arbetsgivaren ska få tag i rätt kompetens. Det finns uppenbarligen inget enkelt samband, för de länder som har lägre löner och lägre skatter har också lägre sysselsättningsgrad än . Så är det ju. Det finns alltså inget enkelt samband som skulle visa på motsatsen. Jag anser, herr talman, att arbetsmarknadens parter tar stort ansvar för dem som står utanför. Det kan säkert bli större, och det tror jag också att det kommer att bli. Men just nu är parterna inne i en väldigt svår avtalsrörelse, och det ska man ha respekt för. Det vilar ett stort ansvar på deras axlar att ta hem ansvarsfulla och konstruktiva avtal sinsemellan. Jag tror att vi som politiker gör klokt i att försöka hålla armslängds avstånd till detta. Arbetet med snabbspåren har varit väldigt konstruktivt. Man kan till exempel titta på om det kan finnas en organisation där kvinnor som kanske har jobbat med att vårda anhöriga kan få validera den omsorgskompetensen och se hur den med viss påbyggnad kan vara användbar – kanske inom äldreomsorgen. Det är konstruktiva sätt för parterna att mötas och göra steget in på arbetsmarknaden lättare för dem som är nya i och ska etablera sig. 73 (M): Jag kommer att fortsätta fråga om jobb med lägre kvalifikationer tills regeringen presenterar sådana förslag. Oavsett om vi är överens om att det krävs mycket mer utbildning är det också fler nya jobb som behövs. Jag tycker att LO skyddar dem som redan har ett jobb alldeles för mycket och bryr sig alldeles för lite om dem som står utanför. Oavsett vad LO säger och tycker måste vi i den här kammaren bry oss om alla. Därför krävs det helt nya reformer – inte bara prat, ! Det krävs resultat. Medan vi står här och pratar växer klyftan mellan dem som har jobb och dem som inte har jobb, och det blir allt svårare att få ett jobb. Vad är det som skiljer oss från andra länder, som har lägre arbetslöshet? Jo, det är lönekostnaderna. Man måste sänka antingen lönerna eller kostnaderna runt omkring lönerna. Det är ganska enkelt. Det är alldeles för dyrt att köpa tjänster i . Det är betydligt billigare i andra länder. funderar jag på vad som hade hänt om vi tagit bort alla subventioner, om marknaden fått sköta detta själv utan att någon lade sig i. Det är inte säkert att det hade varit så stor skillnad på resultatet. Det är ju så här när vi talar om att inte kunna leva på sin lön: Det finns låga pensioner. Studiebidragen är inte särskilt höga. A-kassan är inte heller jättehög. Det finns en stor grupp människor i vårt samhälle som lever på väldigt små marginaler, och de måste klara sig. Det är klart att vi kan säga: Varför inte gå upp lite mindre i lön men ändå lära sig att komma in i och lära sig jobbet? Det här kommer att vara en jättestor utmaning, och jag kommer inte att nöja mig. Jag kommer att fortsätta fråga och debattera här i kammaren, för jag tror att vi alla är överens om att om vi inte tar krafttag kommer det att gå riktigt illa för . Då får vi en klasskillnad som vi inte vill se. Därmed vill jag tacka för debatten. Jag hoppas att varken arbetsmarknadsministern eller jag är nöjda förrän vi har det här fixat. 74 Arbetsmarknadsminister (S): Jag kan avsluta med att berätta att regeringen i går presenterade insatser som är en pusselbit för dem som står mycket långt från arbetsmarknaden, nämligen våra satsningar på arbetsintegrerande sociala företag. Regeringen har beslutat om 60 miljoner som ska använda för att stimulera fler och växande arbetsintegrerande sociala företag. Arbetsförmedlingen jobbar med att förändra sina system för att bättre kunna använda de tjänster som arbetsintegrerande sociala företag kan tillhandahålla. kommer att tillsätta en särskild utredare för att se över hur företagsformen kan växa. Dessa exempel är en av de pusselbitar som inte kommer att lösa allt men som spelar roll för flera av dem som står mycket långt från arbetsmarknaden, där vi vet att arbetsintegrerande sociala företag gör viktiga insatser och bör kunna växa. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:400 om rationellt nyttjande av flygmotorarv 75 Försvarsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa ett rationellt nyttjande av flygmotorarv, till exempel genom vidarenyttjande och eventuellt även vidareutveckling av RM12-motorerna. Regeringen har efter godkännande fattat beslut om anskaffning av JAS 39E, och Försvarsmakten och har lagt de erforderliga beställningarna till industrin. beslut föregicks av en öppen utfrågning i där olika utvecklingsalternativ belystes. JAS 39E baseras på den demonstrator som fattat beslut om 2007 genom handlingsplanen för JAS 39 . Utgångspunkterna i den operativa kravställningen på JAS 39E har varit att få ökad räckvidd och uthållighet och därmed kunna bära mer internt bränsle samt fler vapenbalkar och därmed få en högre lastförmåga. Även behovet av mer avancerade sensorer fanns med i kravställningen. Samtliga dessa faktorer gör att kravet på dragkraft i motorn är högre än i JAS 39C/D. RM12 (F404), den motor som används i JAS 39C/D, är i grunden precis som motorn i JAS 39E (F414) en amerikansk motor med ett stort amerikanskt innehåll. En växling mellan de två motoralternativen beroende på uppdraget förutsätter dels en vidareutveckling av RM12, dels en tillkommande utveckling för monteringen av olika motorer i flygplanet samt för alla systemfunktioner, som är beroende av motorns speciella egenskaper. Sådan vidareutveckling med uppgraderingar av flygplanssystemet riskerar att behöva fördubblas på grund av de två motoralternativen. Även logistikförsörjningen för motorerna skulle behöva förändras. Jag kan konstatera att nödvändiga beslut avseende JAS 39E är fattade , att utvecklingen är framme vid roll-out och att första flygning och serieleverans därefter närmar sig fort. Att i detta skede överväga en förändring av en så väsentlig komponent i flygplanskonstruktionen som motorn skulle allvarligt öka risken i projektet. Valet av F414 för Gripen E är inte en passiv väntan på efterkalkylerna utan ett högst medvetet val för att det framtida Gripensystemet ska få rätt prestanda och utvecklingspotential. Det är därför inte aktuellt att vidta några åtgärder. 76 (L): Tack, försvarsministern, för svaret! Det kan tyckas vara en lite trivial fråga att interpellera om enskilda motorer i svenska stridsflygplan, men det är viktigt att veta att det projekt som försvarsministern nämner, JAS 39E, totalt över hela sin livscykel omfattar . Av detta brukar man generellt säga att är relaterade just till motorn. Vad vi talar om här är alltså av försvarsanslag. Sedan beslutet om anskaffning av de amerikanska motorerna fattades och fram till har valutakursen förändrats kraftigt. Man antog då att skulle kosta . vet vi alla att den kostar en bra bit . Detta slår hårt mot de projektplaner som vi har. Så sent som kom också Försvarsmaktens budgetunderlag, där man framhåller riskerna. Man skriver: ”Då den ekonomiska omslutningen av stridsflygssystemet är omfattande kan exempelvis valutasvängningar medföra stora finansieringsutmaningar.” Man fortsätter: ”Sammantaget innebär detta att Försvarsmaktens anslag sedan underlaget urholkas med minst 9 miljarder i . Av denna summa återfinns drygt 5 miljarder i perioden –2020”, det vill säga den innevarande försvarsbeslutsperioden. Innebörden av detta är alltså att den försvarsuppgörelse som ledde fram till försvarsbeslutet nu hotas allvarligt av dessa fördyringar, bland annat till följd av valutakursförändringarna. Då säger försvarsministern att vi gör ett aktivt val när vi väljer den amerikanska motorn F414, och han betonar att detta inte är att passivt vänta in en efterkalkyl. Men det blir ju det när försvarsministern går tillbaka så långt som i tiden och säger att vi då fastslog Handlingsplan JAS Gripen. Sedan har vi haft hearingar och fattat beslut i olika omgångar. Anser man att allt detta är ristat i sten gör man just inget annat än att sätta sig ned och passivt inväntar efterkalkylen och alla de effekter som detta kommer att få för vårt svenska försvar. Jag noterar också att försvarsministern är tämligen vag när han diskuterar specifikationen för stridsflygplanet. Han talar om ökad räckvidd. Han talar om nya sensorer och möjlighet att bära större vapenlast. Men det faktum att försvarsministern uttrycker sig så vagt i dessa delar indikerar för mig att stridsflygplanet ännu inte har någon detaljerad specifikation. Han kommenterar heller inte det faktum att det inte finns någon underhållsberedning. Han kommenterar heller inte det faktum att vi faktiskt marknadsför detta flygplan i . har själv varit i och marknadsfört det. Det säger sig självt att när stora länder står på tur för att eventuellt köpa ett flygplan måste man hålla specifikationen öppen. Vad jag försöker säga är att projektet inte är låst. Det finns möjlighet att påverka det och vara proaktiv, men det kräver aktivitet från regeringen. 77 (KD): JAS 39 är ett fantastiskt flygplan som har utvecklats i och sålts till olika länder, exempelvis och . har det glädjande nog också blivit en affär där den nya E-versionen kommer att säljas till . En fråga som jag skulle vilja ställa är om försvarsministern kan ge besked om en ny amerikansk motor kommer att underhållas i eller om det kommer att ske i utlandet och om försvarsministern ser risker med att underhållet skulle flyttas från . Kan det påverka den svenska förmågan på området? 78 Försvarsminister (S): och , ser ni inga som helst risker med att börja rycka ut vitala komponenter ur projektet? Tror ni att det bara är att byta motor, och sedan är problemet löst? Ni har ingen bild av att detta är ett system som är komponerat för just ökad räckvidd, ökad uthållighet, att kunna bära mer bränsle, fler vapenbalkar, högre lastförmåga och avancerade sensorer. De faktorerna gör att kravet på dragkraft i motorn är högre än det var för JAS 39C/D. Dessutom var det väl under er regeringstid som besluten togs. Det var då man höll utfrågningar och lade fast specifikationerna. Hur agerade ni ? Vad gjorde ni för arbete då för att denna situation, som ni inte tycker är tillfredsställande, inte skulle uppstå? Vad gör ni för självrannsakan i det sammanhanget? kräver ni ett agerande med omedelbar verkan som kan riskera att vi får problem. Vi har ett utvecklingsarbete som har pågått , och vi har roll-out . Första flygning och serieleverans närmar sig. Visst är detta ett stort projekt. Så är det. Det sträcker sig . Det var vi alla medvetna om när besluten togs. Som utskottsordförande hade jag möjlighet att föra diskussioner med den dåvarande regeringen och den dåvarande försvarsministern, där vi försökte få till stånd en bred överenskommelse i riksdag om detta. Jag förutsatte att det var relativt lugnt inom borgerligheten på den här punkten och att man internt hade rett ut alla frågetecken. Vad förde ni för diskussioner egentligen? Det skulle vara intressant att få reda på det. Vad är och minne av den typen av diskussioner, och vad gjorde ni personligen för insatser i det sammanhanget? Det skulle vara intressant att få reda på detta, i jämförelse med den typ av debatt som förs . Det är också ett faktum att det pågår en diskussion mellan och , tidigare Flygmotor, om hur den nationella resursen för exempelvis produktionsstöd och bakre underhåll ska se ut. Staten har genom FMV lagt beställning på utveckling och anskaffning av JAS 39E till . Anskaffning och vidmakthållande av motorn är en väsentlig del av denna beställning. Vi får väl se vad och kommer fram till i diskussionerna om just det bakre underhållet. Det finns möjligen öppningar här. Det är som är huvudintressent i projektet. har som företag huvudansvaret. Där har också huvudansvar för ett av våra säkerhetsintressen i , som också har fastställt.