prot · H30965 · 2016-02-10 00:00:00 — Varför kunde man inte agera efter en anmälan? De kontaktade ju polisen. De kontaktade ju den här stödtelefonen, som inte ens var bevakad. Vi har föreslagit att det ska vara öppet dygnet runt. Där skulle man direkt ha kunnat fatta ett beslut om att dra in den här flickans pass, om man nu hade fått den informationen. Därför behöver reglerna ses över. 54 (KD): Vi har sett och vi ser fasansfulla terrordåd runt omkring i vår omvärld. kan eller vill vi kanske tro att det är någonting som sker långt borta. Men vi blir smärtsamt påminda när vi ser attentat i och . Det kan ske även här. Risken för terrorattentat i är höjd, och är långt ifrån förskonat. Oavsett var ett terrorattentat genomförs, herr talman, dödas och skadas oskyldiga. En attack på det öppna och demokratiska samhället är en attack också mot oss. Ett särskilt straff-ansvar för resor i terrorismsyfte De islamistiska extremisterna för ett krig mot vår civilisation. Det är ett krig mot de värden som vårt samhälle är byggt på. De vill skapa oro, rädsla, osäkerhet, instabilitet och otrygghet i väst såväl som i . Vi har sett deras vidriga propagandabilder. Vi har sett hur de halshugger människor och leende håller upp huvudet framför kameror. Kristna förföljs systematiskt. De avrättas när de vägrar konvertera. Homosexuella kastas ut från höghus. Muslimer som vägrar ställa upp på idén om ett kalifat förföljs, torteras och mördas. Exemplen är för fasansfulla för att man riktigt ska kunna förstå vad det är för organisation – för att förstå denna hemska terrorism. anser att behöver göra mer i kampen mot Daish. Vi sa att vi skulle ställa JAS till förfogande för att bistå den internationella koalitionen om så efterfrågades. Det har efterfrågats av . Det har begärts av . En del har kritiserat oss för att detta ytterligare kan höja risken för terrorattentat i , men vi får, herr talman, inte låta rädslan förlama. Likgiltighet är inte ett alternativ. Vi får inte bli den passiva tysta massa som gör detta möjligt. Det är inte acceptabelt. Det får inte råda några som helst tvivel om var står i dessa frågor. Kampen mot terrorism får aldrig upphöra. Kampen för frihet, öppenhet, demokrati och människovärde måste fortsätta både utomlands och här hemma. Därför står bakom förslaget till den skärpta lagstiftningen mot terrorism som vi har på bord och även den skärpta lagstiftningen mot förberedelse av terrorism. Avgörande i arbetet med att bekämpa och förebygga terrorism är att Säkerhetspolisen och den öppna polisen har tillräckligt med verktyg och resurser. En konsekvens av den lagändring som finns på bordet är att Säkerhetspolisen inte längre kommer att kunna använda sig av signalspaning via . Det är ett viktigt redskap i Säkerhetspolisens underrättelsearbete mot terrorism. Denna signalspaning får inte ske som det pågår en förundersökning, vilket är anledningen till att Säkerhetspolisen kan använda sig av signalspaning. Vi kristdemokrater befarar att Säkerhetspolisens möjligheter att bedriva ett effektivt underrättelsearbete kommer att påverkas negativt. Det är viktigt att har de redskap som krävs för att bedriva ett effektivt underrättelsearbete. Det är viktigt att bevis kan säkras så att personer kan lagföras och dömas för de brott som begåtts. När kammaren behandlade frågan om strategi mot terrorism lyfte fram problemet i en reservation. Vi står förstås kvar vid den ståndpunkten, och vi utvecklar vår ståndpunkt i ett särskilt yttrande. Vi är fast beslutna att måste ha rätt verktyg i kampen mot terrorism. Detta måste självklart ske på ett rättssäkert sätt. Vi kristdemokrater ser en risk i att det kan bli svårt att säkra bevis. Därför står vi bakom den reservation som föreslår att lagstiftningen ska ses över så att den kriminalisering som föreslås leder till att fler som begår terroristbrott också kan dömas. Ett särskilt straff-ansvar för resor i terrorismsyfte Vi delar regeringens bedömning i budgeten att Säkerhetspolisen behöver ett ökat anslag. I det extraordinära läge som befinner sig i är det rimligt med en ännu kraftigare höjning. har redan avvärjt flera attentat, men måste ges större resurser att analysera information som myndigheter har för att kunna förebygga nya attentat i vårt land. Vi tycker att förslaget i betänkandet är ett viktigt steg i rätt riktning. Det är ingen hemlighet att hade velat gå längre. Vi har exempelvis föreslagit att landsförräderilagstiftningen ska ses över så att IS-krigare eller andra som strider för liknande terrororganisationer ska kunna dömas för förräderi. I betänkandet står vi bakom reservationen som innebär att regeringen bör analysera behovet av ytterligare kriminalisering för att förebygga och förhindra att personer strider för terroristorganisationer utomlands. Det är viktigt, herr talman, att straffen står i bättre proportion till de fasansfulla brott som begås i Daishs namn. För att bekämpa terrorism räcker det inte med bara hårdare straff. Det handlar inte bara om det. För att få önskad effekt, det vill säga färre som rekryteras och radikaliseras, måste det förebyggande arbetet vässas. För del var det en viktig åtgärd i den överenskommelse som slöts mellan flera partier , nämligen att ställa större och högre krav på kommunernas förebyggande arbete. För att motverka rekrytering och radikalisering krävs ett fokuserat och mer offensivt arbete i kommunerna. Denna fråga har redan varit uppe till debatt i kammaren, och jag förväntar mig konkretion och tydlighet från regeringen om vad som kan krävas och hur planen ser ut för att få till ett ännu mer effektivt arbete i kommunerna. Jag yrkar bifall till propositionen och reservationerna 2 och 8 i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 9 Undantag från mervärdesskatt för vissa posttjänster betänkande 2015/16:SkU15 Undantag från mervärdesskatt för vissa posttjänster (prop. 2015/16:51) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 10 Granskning av meddelande om handel för alla Granskning av meddelande om handel för alla (KOM(2015) 497) 55 HANS (M): har lagt fram ett meddelande om handel för alla. Det kan synas som en allmängiltig och öppen rubrik på något som kan innehålla mycket självklarheter. Vi är många som tycker att handel egentligen är självklart. Frihandel är självklart, och våra gränser ska bara vara en begränsning när det verkligen behövs. Att kunna flytta tjänster, personer, varor och pengar över gränserna kännetecknar den bästa av världar. Tyvärr ser det inte riktigt ut så överallt. Granskning av meddelande om handel för alla bör enligt oss moderater och Alliansen vara den främsta rösten för frihandel och öppenhet inom EU och i världen. Vi ser positivt på kommissionens ambition att inleda fler förhandlingar om handelsavtal med tredjeländer. Ett av de stora problemen med handel i världen är protektionismen. Protektionismen lägger en våt filt över rörelser som annars skulle fungera alldeles utmärkt; som fungerar när det inte är några störningar. Men protektionismen innebär att skydda sin egen handel och verksamhet från konkurrens. Den sätter igång en snöbollseffekt som inte gör det bättre för människor, snarare tvärtom. Protektionismen i världen har ökat sedan den stora krisen . Kampen för ökad frihandel måste därför prioriteras. Det sker förändringar inom världshandeln. Den har övergått från att tidigare ha varit mycket fokuserad på fysiska produkter till att bli mer och mer tjänsteintensiv. En tjänst hänger alltid ihop med en människa. Den hänger alltid ihop med en individ som gör någonting. Då måste gränserna också vara öppna. Tullmurar inom jordbruks- och industriområdet, liksom handelshinder på tjänsteområdet, måste därför bekämpas. Barriärer och nationell särlagstiftning som hindrar utvecklingen för den digitala gränsöverskridande handeln bör motarbetas. Handeln bör därutöver utgöra ett verktyg i kampen för bättre miljö. Ja, grön handel är någonting som världen behöver se mer av. säger man att det bästa sättet att göra världen grönare är att handla mindre. Nej, det bästa sättet är väl att handla grönt – eller hur? Det här hänger också ihop med energi som går över gränserna. Vi ser ju att har blivit mer beroende av bland annat rysk gas och olja. Därför menar vi i Alliansen att när EU förhandlar frihandelsavtal bör det ingå ett särskilt energikapitel. Livsmedelsexporten hänger ihop med livsmedelsimporten. Vill vi att ska vara en nation som kan exportera livsmedel – bra livsmedel, kvalitetssäkra livsmedel – måste vi också vara öppna för att köpa från andra håll. Handel bygger på ömsesidighet. Den bygger på överenskommelser, inte på lagstiftning – överenskommelser som man gör frivilligt. Vi menar att fortsättningsvis måste ge ett brett och långtgående mandat till kommissionen att förhandla fram ett transatlantiskt frihandelsavtal, det som vanligtvis kallas TTIP. Men under den här resan, under de här förhandlingarna, har det uppstått diskussion om hur investeringsskyddet i detta och andra handelsavtal bäst bör utformas. Det är viktigt att såväl enskilda stater som investerande företag känner trygghet i relationen med varandra. Framför allt är denna trygghet viktig för små och medelstora företags möjligheter att söka sig ut på en internationell marknad. Vi vet ju att den som är stor ofta är stark och kan använda sin styrka, om inte fysiskt så i alla fall i kraft av att vara en dominant aktör. Men handel måste utvecklas genom att det blir fler framför allt små och medelstora företag som kan komma ut på en internationell marknad. De är inte stora aktörer som har muskler att sätta sig upp med när de råkar i kriser och tvister med andra, större aktörer. Därför är det väldigt viktigt att det finns skydd för små och medelstora företag – ett investerarskydd. Granskning av meddelande om handel för alla Det finns en överklagandemekanism. Den kallas ISDS. Den har fungerat alldeles utmärkt sedan . Det finns många i den här kammaren som kan vittna om det. Men det har kommit ett förslag från kommissionen att ISDS inte ska vara en del av handelsavtalet mellan och . Kommissionen har lagt fram ett annat förslag. Det kallas ICS. Det är ett förslag som vi moderater inte tycker är någon höjdare, minst sagt. ICS kommer att innebära fördröjning av hanteringen. Det försvagar tvistlösningen. Det är ett byråkratiskt system, och det blir en kompetensförsvagning om man ska inrätta en helt ny instans för tvistlösning. Det kommer också att inrättas domare som tillsätts politiskt, vilket vore högst olyckligt. Ett nytt, komplicerat och politiserat system med en påklistrad tidsram i kombination med domare inom en begränsad ram riskerar att bli både dyrare och av sämre kvalitet än det nuvarande systemet. Därmed inte sagt att det nuvarande ISDS-systemet inte kan förbättras. Det kan det. Men det finns några argument varför det nya systemet som föreslås inte kommer att fungera. För det första har redan från börjat sagt att man inte är intresserad av ICS. För det andra hände det någonting : Det tyska domarkollegiet fällde ett utslag som säger att det inte finns någon legal basis för att inrätta det nya systemet med en separat domstol. Det innebär att det här förslaget är nedskjutet. kan inte och kommer inte att driva det vidare. Vi står fast vid att kämpa för att det ska finnas en fungerade tvistlösning. Lås oss därför utveckla det ISDS-system som har fungerat i 50–! Jag yrkar bifall till den alliansgemensamma reservationen 6 samt till den moderata reservationen 3 i betänkandet. 56 (SD): Jag yrkar bifall till reservation 1. ser positivt på en övergripande handelsstrategi och menar att vissa utvalda delar av åtgärdspaketet kan generera positiva effekter för både den europeiska och den svenska marknaden. Men om vi gör en generell överblick, inte bara över de faktiska förslagen från kommissionen utan även över andra åtgärdspaket gällande handel, energi, infrastruktur eller tillväxtskapande åtgärder, ser vi en återkommande problematik gällande finansieringslösningar, ökad användning av strukturfonder och socioekonomiska projekt samt ständigt kostnadsdrivande lösningar och låtsasjobb. Det återkommande är att förslag som inte ska generera några kostnadsdrivande effekter har lett till det motsatta – särskilt för svenska skattebetalare, enligt vår mening. Vi ser därmed orimligheten i att generellt försöka driva igenom handelsstrategin, särskilt som förslagen endast är visioner, inte innehåller några konkreta lagstiftningsförslag eller inte är fullt finansiellt förankrade. Förslagen är dessutom inte bindande för . Vi ser även problematiken i kommissionens meddelande att detta inte kommer att belasta statsbudgetarna. Granskning av meddelande om handel för alla ståndpunkt är därmed att alla punkter bör ses över gällande dessa noteringar innan beslut tas i frågan. Vi hänvisar även till våra tidigare ställningstaganden gällande en handelspolitik för tillväxt. Vi har valt att besvara kommissionens prioriterade delar och delge vår ståndpunkt, men vi menar att majoriteten av förslagen är kostnadsdrivande och att det saknas underlag gällande reell konkurrens och nettoeffekter för och för EU som helhet. har en generellt positiv syn på den digitala ekonomin, då vi anser att den gynnar svenska företag som helhet. Dock riktar vi kraftig kritik mot att svenska skattebetalare via EU-medel ska subventionera utbyggnaden av europeiska digitala höghastighetsnät, bland annat på den rumänska landsbygden. Vi ser positivt på ökad handel och på att den styrs mot varor och tjänster, särskilt vad gäller högteknologiska produkter högt upp i värdekedjan. Vi vill dock betona vikten av kvalitet, likvärdiga arbetsvillkor och behovsanpassning vad gäller den generella tjänstehandeln samt av att vissa undantag bör kunna medges. ser inga generella problem med att stödja rörlighet för chefer och tjänster i det högre segmentet, men vårt generella ställningstagande är att rörligheten ska vara behovsanpassad. Det gäller även den generella tjänstehandeln. Vi har en positiv syn på samarbete, handelsavtal och konkurrensneutrala lättnader för europeiska företag, men vi tar ställning först när faktiska förslag finns att tillgå. har i ett tidigt skede av förhandlingarna belyst vikten av transparens gällande förhandlande parter. Vi vill i ett tidigt skede kunna redovisa eventuella farhågor från svenska skattebetalare och den svenska marknaden. Vi vill belysa vikten av en sund balans och transparens för att inte olika sektorer eller områden ska ses som olika prioriterade och orsaka osäkerhet för investerare. anser att klausulen för tvistlösning mellan stat och investerare behöver uppdateras och insynen förstärkas. Detta föranleder att det allmänna behöver träda in i någon form. En handelsdomstol i någon form skulle kunna vara en lösning om det inte ska vara en fråga för en vanlig domstol. ställer sig dock negativa till att det skulle vara EU som är bäst lämpat att förändra detta globalt. När det gäller TTIP har dock EU som en av parterna självklart förmågan att genomföra detta. anser liksom kommissionen att korruption urholkar rättsstatsprincipen och invånarnas förtroende och därmed bör bekämpas i allra högsta grad. Gällande en hållbar utveckling vill vi betona och prioritera ett globalt minskat koldioxidläckage. ser vikten av goda handelsrelationer och att skapa globala konkurrensneutrala handelsavtal i sin helhet, men ett avtal är inte per automatik optimalt ur svensk synvinkel då sektorerna och faktorerna är många. Vi ser delvis positivt på att EU tar fram strategier gällande avtal, men vi anser även att EU bör fokusera på den inre marknaden och prioritera lösningar gällande kostnadsdrivande effekter och ständigt ökad byråkrati. Vi noterar även att EU måste ligga i framkant innan övriga globala avtal sluts, till exempel TPP. Vi hänvisar även till våra tidigare ställningstaganden gällande TTIP. 57 (C): Granskning av meddelande om handel för alla Det är glädjande att det finns ett starkt stöd för kommissionens arbete med att ta fram en ny handelsstrategi. Frihandel är något positivt för , EU och världen i stort, och genom historien har handel mellan länder bidragit till välstånd och fred, medan de länder som har begränsat sin handel sakta har fallit samman. EU är världens största integrerade marknad, och den fria rörligheten för varor och tjänster, människor och kapital har bidragit till tillväxt och jobbskapande, inte minst i . Det är lätt att glömma bort att av EU:s 28 medlemsländer var 14 diktaturer när jag själv var tonåring – det är inte så länge sedan – och det inkluderar förutom det också länder som , , och . Det var inte bättre förr, om nu någon tror det. Handelsutbytet och de öppna gränserna har inte bara bidragit till tillväxt och välstånd, utan de har också bidragit till fred och säkerhet. när många EU-länder brottas med svaga statsfinanser, hög arbetslöshet och låg tillväxt, som människor flyr till från krig och terror, prövas den Europeiska gemenskapen mer . Receptet mot detta är inte stängda gränser som motverkar den rörlighet som vi så hårt arbetat för att få fram i . Vad och EU behöver mer av är det som har gjort våra länder framgångsrika. Vi behöver mer av handel och öppenhet i , inte mindre. Den utveckling vi ser i nu pekar åt fel håll och kan komma att leda till en nedåtgående spiral som till slut utmanar den goda utveckling vi har haft mot fred och säkerhet i . Ur öppenhet för människor, idéer och varor föds nytt välstånd. Goda och stabila ekonomier skapas genom fri konkurrens, fri handel och stabila regler. är, som de flesta av oss vet, ett exportberoende land, vilket gör att de 101 aviserade åtgärder och initiativ som kommissionen har för avsikt att lägga fram kommer att skapa förutsättningar för att ska kunna upprätthålla det välfärdssamhälle som vi alla vill ha. För att det ska finnas ett förtroende för handelspolitiken måste det finnas en transparens i samband med att EU förhandlar. Det är också viktigt att det i handelsförhandlingarna kommer fram åtgärder som stöder en hållbar utveckling, rättvis och etisk handel samt mänskliga rättigheter. I ett framtida handelsavtal måste bestämmelser om korruption finnas med. Korruption är en cancersvulst som omöjliggör uppbyggnaden av demokratiska samhällen och måste med kraft bekämpas. Mitt hemlän är ett mycket starkt exportlän med stora företag som ABB i , i , men också mindre företag som , som kanske inte är så litet, för man omsätter 1 miljard, Morakniv eller Pressmaster i , som gör smarta handverktyg där av produktionen går på export. Dessa och andra exportföretag behöver handelsavtal som är öppna, tydliga och förutsägbara och som gör att de kan konkurrera på likvärdiga villkor. Om dessa företag i och i övriga inte får konkurrera fritt på marknaden genom frihandelsavtal kommer det i förlängningen att påverka välfärden i vårt land. Granskning av meddelande om handel för alla Frihandel är förstås bara en del av möjligheten för företag att överleva i en knivskarp internationell konkurrens. Vi behöver i denna kammare också skapa rätt förutsättningar för innovation, utveckling, etablering och export, som gör att fler företag kan startas och att fler människor kommer i arbete. Det räcker inte bara med frihandelsavtal, utan vi måste också se till att regelförenkla och sänka kostnaderna för våra företag så att fler får ett jobb att gå till. Jag yrkar bifall till reservation 6. 58 (V): Vi debatterar meddelande Handel för alla. Men vad innebär egentligen handel för alla? Är det ens möjligt att uppnå? Kommissionen skriver i meddelandet att man vill ha en ansvarsfull handelspolitik som är till gagn för i princip alla. Men är en sådan politik rättvis? Innebär det att alla parter tjänar lika mycket på politiken, och innebär det att mer likvärdiga och rättvisa villkor skapas? Makten över handelspolitiken togs över av EU från riksdag i samband med att Lissabonfördraget ratificerades . Handelspolitiken bygger i grunden på obalanser. Starka länder, som i många fall har varit kolonialländer i historien, ska , i stället för att suga ut andra länders tillgångar, handla med de resurser och produkter som andra länder producerar. Konsumenter och medborgare vill också att det ska ske på ett sjyst sätt och att det bidrar till en miljömässigt hållbar värld. Flera av de avtal som EU nu tecknar med andra länder är bilaterala. Det betyder att de är tecknade mellan EU och en annan eller ett fåtal andra stater. Inom ramen för världshandelsorganisationen tecknar man multilaterala avtal där alla länder ingår. säger i sitt meddelande att det är genom bilaterala avtal, som fler länder har möjlighet att ansluta sig till i efterhand, som EU vill sätta standarden för handelsvillkor runt om i världen. I stället för att låta alla länder vara med väljer EU sina partner i syfte att flytta fram sina positioner. Man lyfter också alltmer fram de geopolitiska dimensionerna i handelspolitiken. För handel är en del av länders internationella relationer och därigenom också en del av utrikespolitiken. När nu de geopolitiska argumenten lyfts fram i EU:s handelspolitik ser vi hur det förstärker och spär på ett ökat spänningsläge i EU:s relationer mot men också gentemot starka framväxande ekonomier som de övriga Briksländerna – , , och . Frågan är: Blir det rättvisare regler när EU bestämmer reglerna för alla andra? styrs av storföretagens lobbyister. Men handelsmeddelandet berör inte ens den stora mängd lobbyister som försöker påverka arbetet på DG Trade. Enligt en sammanställning som Corporate Europe Observatory har gjort har besökarna på de möten som DG Trade, som ansvarar för handelspolitiken, har haft om handelsavtalet till kommit från storföretagen. Motsvarande siffra för NGO:er, alltså ideella organisationer, är . Det är klart det har betydelse. Om nio av tio möten sker med storföretagen är det också deras intressen som lyfts högst upp på den politiska agendan. Granskning av meddelande om handel för alla Men som en konsekvens av folkligt engagemang och påtryckningar ser vi nu att insynen ökar. Det är bra. Det är trycket utifrån som avgör när lobbyisternas makt ska minska. inledde EU och förhandlingar om ett gemensamt handels- och investeringsavtal, kallat TTIP. målsättning är att TTIP-förhandlingarna ska vara klara innan president lämnar sitt ämbete i början på 2017, alltså om ungefär . Förhandlingarna har, i likhet med övriga förhandlingar om internationella handelsavtal, präglats av slutenhet, sekretess och brist på insyn. Under trycket av dels läckor, dels civilsamhällets omfattande kritik har offentliggjort delar av innehållet. är starkt kritiskt till centrala delar av som sammantaget kan innebära försämringar på en rad områden, som jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagares rättigheter. Vår kritik riktas i huvudsak mot dels de nuvarande förslagen till ISDS-mekanism och regulativt samarbete som tillsammans kan bli ett dubbellås mot progressiv lagstiftning, dels de nuvarande förslagen om att öppna upp den offentliga sektorn för ytterligare marknadsliberalisering och privatisering. I samband med TTIP-förhandlingarna har det väckts en debatt om hur systemet med investeringsskydd bäst bör utformas. används väldigt ofta den så kallade ISDS-klausulen. Systemet med investeringsskydd och ISDS finns i många internationella handels- och investeringsavtal. Det inrättades efter i syfte att skydda investerare i handelsavtal med nationer som saknade stabila och fungerande rättssystem. Genom ISDS skyddades företagen mot direkt expropriering. har ISDS dock alltmer kommit att utgöra ett skydd mot indirekt expropriering. Det handlar således inte längre om att skydda tillgångar som företagen äger utan om att skydda företagens beräknade vinster. Därmed kan företag stämma stater om de anser att nationella lagstiftningar hindrar dem och deras möjligheter att göra vinst.