prot · H40942 · 2016-12-08 00:00:00 — Vi har en mycket svår situation i världen med människor som är oerhört utsatta för krig och konflikter och en strukturell fattigdom som de har mycket svårt att komma ur om inte de rika länderna hjälper till med både freds- och statsbyggande och de akuta behov som så många har. 65 miljoner människor är på flykt på grund av krig och konflikter som de över huvud taget inte rår för. 130 miljoner är just nu i behov av humanitär hjälp. Vi har ett mycket ambitiöst bistånd. Vi har också en ambitiös och generös flyktingpolitik och tar emot en del av dem som flyr från krig och konflikter. Vi är stolta över att vi gör både och. Svaga människor ska inte ställas mot varandra i detta sammanhang. Jag är dock förvånad över anklagelser om att svenskt bistånd inte är kontrollerat och inte följer vetenskapliga utvärderingar. Vi har mycket strikta krav på svenskt bistånd, och både det vi ger genom multilaterala organisationer och via Sida och biståndsramen följs upp kontinuerligt. SD vill sänka biståndet de kommande fyra åren med . Ni vill ge upp målet om av bni till bistånd. Var tänker skära ned? Är det i skolor, i sjukvård eller i det långsiktiga fredsbyggande arbetet? Vad kan gå bort? Var tänker du skära ned de 10 miljarderna? 16 (SD) replik: För det första gör vi inte de avräkningar som regeringen gör. Vi minskar avräkningarna . Det kan vi göra just för att vi inte förespråkar samma politik som och den övriga reger-ingen. Det gör att vi kan satsa på andra områden såsom humanitärt stöd, vatten, sanitet, hälsa och så vidare. Vi ger särskilda organisationer som Programme, och betydligt mer pengar än regeringen och kan därför hjälpa betydligt fler människor även om vi har en mindre ram än regeringen. ligger i framkant när det gäller utvärderingar, men det betyder inte att det är tillräckligt. Vi har sett hur pengar har slussats till ineffektiva projekt. Vi har också sett hur pengar har gått till palestinska myndigheten, där förtryck av bland andra kvinnor och indoktrinering av barn sker . Vi har sett hur pengar indirekt har gått till terroristorganisationer. Än ger regeringen pengar till organisationen som är en del av Muslimska . gav regeringen dessutom pengar till , en organisation som också är kopplad till radikala islamistiska och salafistiska rörelser i . 17 Statsrådet (MP) replik: Det är en märklig detaljnivå som går in på. Jag kan garantera att det stöd som ges till palestinska myndigheten går via EU:s mekanism för stöd till . Även Islamic Relief är godkänd av EU och andra aktörer. beskyllningar är därför mycket märkliga. Men det är ett bra sätt att försöka undkomma frågan om var de 10 miljarderna ska tas ifrån. Det kan knappast vara från de marginella stöd som går via de kanaler som har tittat på. var också inne på att vi måste ta hårdare tag mot . Jag undrar vad som åsyftas. Handlar det om de 68 000 barn som går i skola i tack vare ? Tänker att vi ska villkora biståndet med att ska uppträda på ett visst sätt? Hur tänker du? Vi är noga med att vi ska ha ett långsiktigt, kvalitativt bistånd som ger goda resultat, och det ska vara obundet. Vi ger aldrig bistånd utan att noggrant följa upp att demokrati och mänskliga rättigheter respekteras och att det är så effektivt som möjligt. Att kräva saker från regeringar i fattiga och sköra länder har genom historien gett dåligt resultat. Det står väldigt klart i de vetenskapliga utvärderingarna. När det gäller de 10 miljarderna räcker det inte att tala om avräkningarna eftersom det är mycket större belopp som tänker ta bort. Ska pengarna bara räcka till filtar i flyktingläger? 18 (SD) replik: EU:s godkännande ger jag inte särskilt mycket för, kan jag lova. Vi har tydliga bevis på de kopplingar som finns mellan radikala islamistiska organisationer och Islamic Relief, som faktiskt är en del av Muslimska . Det finns inga tvivel om det. Trots det väljer regeringen att fortsätta att slussa pengar dit. Det kallar jag kontraproduktivt. När vi har räknat klart på detta har vi en ram på av biståndsbudgeten. Det är inte mindre än så. I mitt anförande sa jag att det är viktigt att regeringen har en möjlighet att agera om så krävs. Vi får se hur hanterar situationen med återtagandet. Men om de inte tar sitt ansvar för sina egna medborgare, vilket alla stater bör göra, måste regeringen kunna vidta åtgärder. Jag syftar inte på att dra bort humanitärt bistånd eller stöd till eller skolor i . Jag syftar på det direkta stödet till den afghanska regeringen. Vi måste fokusera på att stötta civilsamhället i där det finns behov. Man när det gäller stödet till den afghanska regeringen ska regeringen kanske tänka efter om man behöver vidta andra åtgärder. 19 (M) replik: Det är spännande att höra i en sådan här debatt. har lite som politisk idé att vara emot internationella samarbeten. Ni vill gå ur EU, och Nato vill ni inte gå in i. Bistånd är en global angelägenhet. Vilka aktörer vill SD samarbeta med? Får FN godkänt? Hur ska vi göra med EU-samarbetet när det gäller bistånd? Vad gäller för och religiösa aktörer? Hur tänker ni kring biståndssamarbete? 20 (SD) replik: Samarbeten är bara positivt. Jag och är positiva till alla former av internationella samarbeten. Det vi motsätter oss, till exempel när det gäller EU, är överstatlighet som inskränker ländernas nationella självbestämmande och medborgarnas möjlighet att påverka sina liv genom beslutsfattarna. Det finns flera organisationer runt om i världen som både jag personligen och partiet ser positivt på. FN är en mycket viktig aktör i internationellt samarbete, framför allt när det gäller utsatta människor. Det är ett av skälen till att vi vill öka anslagen kraftigt till organisationer som och . Vi ser också viktiga aktörer i exempelvis och . Det är organisationer som jobbar i konfliktområdena, till exempel den syrianska kyrkan och olika syrianska församlingar som stöttar utsatta – inte bara kristna utan alla människor som behöver hjälp. Det här är organisationer som kan bidra med stöd i de mest komplicerade områdena, och självklart ser vi det som positivt att samarbeta med dem. 21 (M) replik: Bilden av SD:s syn på samarbete är radikalt annorlunda för oss som arbetar med er då vi sitter i samma utskott. Det skaver lite när beskriver att SD gärna vill samarbeta när ni generellt är emot allting som rör bistånd på EU-nivå, alltså det samarbete som vi har inom när det gäller bistånd. Jag har en annan, lite mer teknisk fråga. Hur ser ni på olika typer av bistånd? Det är knepigt att läsa ut det ur er motion. Det som förenar MP och SD kan också vara skepticismen mot till exempel vaccin. Uppfattar du att vaccin är en bra typ av bistånd? Uppfattar ni att SRHR, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, aborträttigheternas värnande till exempel, är en bra typ av bistånd? Är det här sådant som ni tycker ska ingå i biståndet? 22 (SD) replik: Vi kan börja med att titta på frågan om bistånd på EU-nivå. Vi anser, precis som när det gäller andra EU-relaterade frågor, att vi kan sköta det bäst här i . Vi behöver inte EU för att kunna hantera vår biståndspolitik eller fördela de pengar som vi önskar ska gå till biståndet. Det kan vi sköta bättre själva. Sedan ska vi vara generösa, och vi kan givetvis ha olika samarbeten med andra länder, kanske för att effektivisera biståndet eller liknande, men vi sköter det bäst i vårt eget land, precis som andra länder gör. Vi kan använda oss av FN som är ett betydligt bättre internationellt organ för att slussa vidare pengar. Precis som jag var inne på i mitt huvudanförande är vårt huvudsakliga fokus de mest utsatta. Det handlar framför allt om humanitärt stöd och om satsningar på vatten, sanitet, hygien, hälsa och den sortens stöd. Det som är mindre lyckat i många sammanhang är direkta stöd till olika stater där man inte har rätt kontroll på vad pengarna går till. 23 (S) replik: paradgren är inte internationell solidaritet. pratar om behov i världen och i närområdet kring de omfattande och omänskliga katastrofer för mänskligheten som vi ser , och sedan skär de kraftigt ned på biståndet. Totalt minskar de biståndsramen med 10 miljarder . Hur menar att ska vara med och ta ansvar för utvecklingen i världen när behoven ökar men engagemang minskar? 24 (SD) replik: Än en gång tycker jag att retoriken här är lite missvisande. lägger betydligt mer än regeringen på internationellt bistånd. Vi lägger 9 miljarder mer än regeringen på humanitärt stöd till olika organisationer. Det här är lite märkligt. Regeringen använder sig av flyktingkostnader i för att höja sitt bistånd. Vi lägger av bni på bistånd, vilket är en bra bit över FN:s rekommenderade nivå på . När det gäller internationellt stöd önskar vi bidra till en positiv utveckling, inte bara genom bistånd utan också genom att främja internationell handel, inte minst med fattiga regioner, och genom att tillåta människor och länder att kunna styra sig själva. Vi vill inte att organisationer som EU, som jag var inne på tidigare, ska bestämma över andra. 25 (S) replik: ”Vi nöjer oss inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten och ett bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat med de mest utsatta människorna i fokus. Bistånd ska vara till för en positiv utveckling i mottagarlandet och inte för att givarländer ska nå kvantitativa målsättningar.” Detta är ett direkt citat från särskilda yttrande. ifrågasätter ni hela det svenska biståndet på grund av att det inte har utvärderats kvantitativt. Vad menar ni egentligen? Är det kvalitet som ska vara styrande, eller nöjer ni er med att når kvantitativa målsättningar? 26 (SD) replik: Det här med kvantitet kan förvisso tolkas på flera olika sätt, så på så sätt förstår jag frågeställningen. Regeringen använder sig till stor del av kvantitet när man pekar på hur mycket man lägger inom biståndsramen. Då bortser man från att av biståndsbudgeten försvinner till inhemska invandringsrelaterade kostnader. Det här är ingen kvalitet, utan det handlar bara om kvantitet. Vi fokuserar på kvalitet och satsar på de människor som behöver hjälp runt om i världen och inte har rent vatten eller mat för dagen. Det är det vi menar med kvalitet framför kvantitet. Om man åker runt i , , och så vidare och pratar med dem som är på plats kan man ta reda på om de generellt önskar kvalitet eller kvantitet. Jag tror nog att de flesta önskar att man kan hjälpa så många som möjligt till det bästa priset som möjligt. 27 (C): I de här mörka dagarna finns det behov hos oss att få perspektiv på utvecklingen. Vi kan se tillbaka på millenniemålen som en framgång. Där lyckades världen fokusera sina utvecklingsinsatser. klarade vi av att halvera fattigdomen. Då hade vi åtta mål. Vi har enats om Agenda 2030 och gått från 8 till 18 mål. Även här, herr talman, kommer det att behövas tydligt fokus, inte minst från svensk sida. Om vi ska klara att utrota fattigdomen måste vi vara fokuserade. Världens fattigaste koncentreras till vissa delar av världen. fanns av dem i fem länder. Grundläggande utbildning är ett område som är centralt för att nå förändring och som frigör människor. Här kan vi också se att vi har lyckats nå framgång under arbetet med millenniemålen. Läskunnigheten för barn i åldern 15–ligger på . Barnadödligheten har halverats, och mödradödligheten har gått ned. När vi tittar tillbaka på 2015 – året då millenniemålen skulle nås – kan vi också se att vi inte bara har lyckats i vårt arbete globalt utan också har lyckats enas om fortsättningen, både med de globala utvecklingsmålen och med klimatavtalet i . Förändrade förutsättningar för vårt arbete framöver föreligger därmed. Från sida vill vi se att svenskt bistånd ska uppnå både mervärde och resultat. Vi är tydliga med målsättningen om av bni, vi är tydliga med att det ska vara ett i huvudsak obundet bistånd, vi tycker att det är viktigt med Dacreglerna och att de hävdas, och vi har ett fokus med sikte på att vi 2030 måste ha lyckats med att göra både områden och länder biståndsoberoende. Biståndet kompletterar, och i bästa fall ska det också generera resurser för hållbar utveckling. Vi ser nämligen att det krävs mycket mer än vad biståndet i sig klarar att åstadkomma på den globala arenan om vi ska nå målen i Agenda . En utrotning av fattigdomen kräver ökat fokus, som jag tidigare nämnt, på de fattigaste människorna i de minst utvecklade länderna. Från vår sida är det naturligtvis helt centralt att vi också tar fasta på klimatavtalet, därför att vi vet att om vi inte lyckas möta klimatutmaningarna riskerar vi de insatser som vi har gjort så här långt när det gäller biståndet. Därför är det centralt att vi fortsatt har ett klimatfokus. Vi vill också stärka demokrati och jämställdhet och öka respekten för mänskliga rättigheter. Det är centrala punkter för vårt svenska bistånd, där vi brukar vara rätt överens. Men vi ser att det är en oroande utveckling på demokratiområdet. Demokratiindex visar att vi nu tappar kraft globalt. Allt fler länder stryper det civila samhället när det gäller yttrande- och pressfrihet, oliktänkande fängslas, oavsett om det är religion, etnicitet, politik eller hur människor vill leva sitt liv som är grunden för detta. Ofriheten växer alltså. Då är det viktigt att fortsatt stöder frihetskämpar. Vi ska vara en humanitär stormakt och är det. Men då kan vi inte bara arbeta förebyggande, utan vi måste också återuppbygga. Utan att vi återuppbygger efter kriser och konflikter kommer vi inte att vara förebyggande, utan då bäddar vi för nästa konflikt. Därför är återuppbyggnadsprofilen viktig för vår del. Jag noterar att regeringen valde att inte omprioritera när man drog in resurser . När man nu å andra sidan kan tillföra mer pengar på grund av att flyktingavräkningarna minskar används dessa pengar bara för att återföra i fråga om tidigare löften. Annars hade det funnits resurser för att kunna öka också de humanitära insatserna till exempel till UNHCR på detta område. Jag vill förstärka bilden när det gäller biståndets uppdrag att bidra till en förbättrad miljö. Vi i har i vår budget, som inte är föremål för ställningstagande på grund av att rambeslut redan har tagits, pekat på och föreslagit 500 miljoner i nya medel till Gröna klimatfonden för att stödja insatser för att anpassa länder och minska sårbarheten bland människor. Det är naturligtvis ett fokus i den afrikanska kontexten när det gäller just dessa insatser, inte minst åtgärder för att inkludera hela samhället. Där är landsbygdsdelarna med jordbruket och jordbrukets förutsättningar att växa en viktig del för att utrota hunger, för att nå jämställdhet och för att nå en inkluderande fattigdomsbekämpning. Jag vill understryka att vi naturligtvis står bakom hela vår budget, men jag yrkar bifall till reservation 6 under punkt 4 gällande prioriteringarna av biståndet. 28 HANS (V): kommer 34 000 kvinnor, män och barn att tvingas lämna sina hem. tvingas de ansluta sig till de 65 miljoner människor som redan lever på flykt. kommer 17 000 barn som inte har fyllt att dö, och de kommer att dö alldeles i onödan. kommer också 800 kvinnor och flickor att dö på grund av att de har blivit gravida, och då är graviditet inte en sjukdom. De kommer att dö för att de har förvägrats rätten till sin kropp, sin sexualitet och sin reproduktion. Utvecklingsutmaningarna är många, och de är stora. saknas det inte resurser. Vi har i mänsklighetens historia varit rikare än vad vi är just . Men våra resurser är så djupt orättvist fördelade. Den rikaste procenten av jordens befolkning äger lika mycket som resterande . 85 personer äger lika mycket som de 3,5 miljarder fattigaste. Det är som om riksdagsgrupp tillsammans skulle äga lika mycket som den samlade befolkningen i , , och . När vi får rapporter om det obeskrivliga mänskliga lidandet i och om värmerekorden i är det lätt att känna uppgivenhet. Men i det tysta och långt bort från mediernas strålkastarljus går kvinnor och män ihop för förändring. Inte sällan lyckas de också förändra sin verklighet och göra det med stor framgång. Trots det eskalerade våldet i får just nu 65 000 barn, av dem är flickor, utbildning i Svenska Afghanistankommitténs skolor. Alltför många av dessa flickor är de första flickorna i sina familjer som får en möjlighet att lära sig läsa och skriva. Inne i krigets ser och hennes kollegor i organisationen till att kvinnor och flickor får tillgång till preventivmedel och mödravård. Sedan kriget inleddes har de startat 74 nya mobila kliniker. I arbetar just nu det första demokratiskt valda parlamentet. Det kunde väljas efter att befolkningen hade avsatt den auktoritäre presidenten vid makten. Man lyckades därefter också avvärja en militärkupp. I är man på väg mot fred av blodigt inbördeskrig. har infört rätt till abort. har infört världens mest progressiva könstillhörighetslagstiftning för transpersoner. Och i får äldre någonsin rätt till en pension. Textilarbetare i , hbtq-personer i och journalister i väntar inte på att vi ska befria dem. De kämpar för förändring. Men de behöver vårt stöd, och de behöver vår solidaritet. har bedrivit statligt bistånd. Våra misslyckanden och framgångar har lärt oss vad som fungerar och vad som inte fungerar. Vårt utvecklingssamarbete kan inte ensamt rädda världen. Men det är ett av våra viktigaste verktyg för att understödja arbetet för demokrati, social rättvisa, jämställdhet och hållbar utveckling som redan bedrivs runt om i världen. För vår historia här i visar att vårt bistånd rätt utformat kan göra skillnad och kan bidra till förändring. Det är därför som vi i är biståndsvänner. Vi vill se ett stort svenskt bistånd av hög kvalitet. Därför har vi försvarat enprocentsmålet och aktivt drivit på i förhandlingarna med regeringen för att minska avräkningarna 2017. Jag måste nog också erkänna att hade önskat att vi hade lyckats minska avräkningarna betydligt mer än vad som framgår av den budget som ligger på bord. I grunden handlar det om att vi vill se en svensk utvecklingspolitik som är långsiktig, samstämmig och förutsägbar. Det handlar om ett svenskt bistånd som tar sin utgångspunkt i behov och önskemål hos dem som känner fattigdomen, förtrycket och orättvisorna i sin vardag. När starka krafter nu vill urholka biståndet, bland annat genom att låta biståndet finansiera militära utgifter eller genom att använda bistånd som påtryckningsmedel för att tvinga länder i syd att ta tillbaka deporterade flyktingar, behöver vi bli än tydligare med att vi måste värna biståndet. Här välkomnar jag de tydliga besked som gav vid biståndseffektivitetstoppmötet i . har 90 länder infört lagstiftning som begränsar friheten för det civila samhället. I då utrymmet för det civila samhället krymper behöver vi vara än tydligare med vårt stöd, både runt om i världen och här hemma i . Vi ser också hur sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter attackeras världen över och att alltför få givare är beredda att ta strid för SRHR-frågorna. Jag är också glad över att och regeringen har varit överens om att ska ge Globala fonden ett nytt och omfattande löfte för de kommande tre åren. Jag tror , avslutningsvis, att vi måste vara beredda att kraftigt öka vårt stöd just till SRHR-arbetet efter utfallet i det amerikanska presidentvalet. Vi ser nu en amerikansk konservativ administration komma på plats, en administration som troligtvis kraftigt kommer att attackera och undergräva stödet till mödravård, till preventivmedel, till sexualupplysning och till kvinnors rätt till sin egen kropp. Då måste vi från svensk sida också vara beredda att kliva fram och öka vårt stöd till organisationer som UNFPA och IPPF. Jag yrkar bifall till reservation 7. 29 (L): Inledningsvis yrkar jag bifall till Liberalernas reserva-tion 8. Jag besökte huvudstad tillsammans med europeiska liberaler. Vi skulle kraftsamla för att utarbeta strategier för att stoppa den populism som snabbt sprider sig i och världen. Jag och alla ni här i kammaren minns när kommunismen hade i sitt grepp och när Öst- och sedan demokratiserades, när planekonomi byttes mot marknadsekonomi och när munkavlen byttes mot yttrandefrihet. Vi vet hur viktigt det var för polska liberaler och socialdemokrater som trotsade regimen att känna att de hade vårt stöd och att det fanns likasinnade på andra sidan järnridån som ropade att ett annat samhälle faktiskt var möjligt. Vi vet att demokrati inte växer av sig själv. Detta ser vi i och på många andra platser i världen. Vi ser det också i historien – hur demokratin är en trädgård som ständigt måste vattnas. Utan demokrater på plats kan ingenting växa. Därför vill vi liberaler att , som ett av allt färre progressiva länder i världen, sätter upp demokratisering som ett överordnat mål i utrikes- och biståndspolitiken. Jag vill att och driver på för att EU:s biståndsstrategier får ett ökat fokus på demokratiinsatser och stöder de goda initiativ som tagits. Ett sådant exempel är EU:s mekanism för människorättsförsvarare, som kommer att kunna ge både akut och långsiktigt stöd – allt från fysiskt skydd till nätverksetablering – till riskutsatta människorättsaktivister i hela världen. Jag vill också att den rödgröna regeringen ger de svenska utlandsmyndigheterna i uppgift att tydligare prioritera arbetet för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Den svenska rösten utomlands måste verka för att liberala värderingar, inte bara nationella intressen, blir starkare. Vi behöver fler modiga frihetsprojekt för att stötta människor i diktaturer och auktoritära stater så att alla där kan få tycka, tänka och tro fritt. Jag hoppas att regeringen kommer att tillsätta en utredning för att lägga fram en samlad agenda för svenskt stöd till demokratiaktivister. När jag satt i alliansregeringen som minister öppnade vi tillsammans med kollegor den svenska ambassaden i med ett internetkafé för dissidenter och andra som ville ta del av ocensurerad information. Kaféet var, vid sidan av det amerikanska konsulatet, en av få platser där kubaner kunde kommunicera fritt. Jag är därför besviken över att regeringen har ställt sig bakom EU:s avtal med kommunistdiktaturen . Processen har helt saknat insyn från demokratiska krafter på plats i landet, och en del centrala krav har mjukats upp. I den fattiga delen av världen är bristen på reformer ett större problem än bristen på resurser. De lagstiftande församlingarna i länderna måste själva agera för att städa bort korruption och liberalisera ekonomin. Det är allmänt känt att vi liberaler tycker att stater som genomför demokratiska reformer, främjar mänskliga rättigheter, jämställdhet och öppenhet samt minskar korruption ska belönas för detta i biståndet. Vi bör också från svensk sida kunna låna ut våra duktiga svenska tjänstemän mycket oftare för att hjälpa till att bygga en god förvaltning. Ett land som jag vill lyfta fram är . De har antagit en feministisk konstitution, de har genomfört fria val, de har en stor läskunnighet och de har en av regionens mest välutvecklade ekonomier. Den unga befolkningen längtar verkligen efter frihet. gick landet, enligt , över till att vara fritt, och detta måste vi bevaka och bejaka. vet vi att är det land dit flest människor åker för att ansluta sig till Daish. Det är en stor utmaning. Därför är det nu enligt Dacreglerna möjligt att använda biståndsmedel för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. Här tycker vi liberaler att ska bli ett pilotprojekt som sedan kan appliceras på andra länder, för att hjälpa dem mot den tilltagande radikaliseringen. Den moderna terrorismen är gränslös. Rekryteringen kan ske i ett land, attentatet utföras i ett annat och basen etableras i ytterligare ett. Här är det viktigt att skapa en stor strategi. Därför fördubblar vi stödet till i vår budgetmotion. Stater som inskränker mänskliga rättigheter ska fasas ut från svenskt bilateralt bistånd. Det långsiktiga stödet till sådana länder ska gå via civilsamhälle, demokratisk opposition eller internationella organisationer. måste därför ha en mycket tuffare politik mot bland andra den palestinska myndigheten.