prot · H40938 · 2016-12-01 00:00:00 — måste fortsätta att påverka och utveckla samarbetet, så att vi har ett starkt och fungerande samarbete. Som jag sa ska vi söka likasinnade. Inte minst gäller det att arbeta med våra nordiska grannländer och våra baltiska grannländer. Om exakt en månad övertar ordförandeskapet i . Det sker i när säkerhetsrådet och världen står inför mycket svåra utmaningar. Vi ser också ett svårt samarbetsklimat i själva rådet. Det är viktigt att det kan vara ett enat som står bakom ansträngningar och agerande i säkerhetsrådet. Då ligger det ett stort och tungt ansvar på regeringen att vara öppen och transparent i sin dialog, inte minst med men också mer informellt med övriga civilsamhället. Avslutningsvis vill jag beröra det som utskottet i betänkandet framhåller när det gäller styrning och dialog mellan riksdag och regering. Jag kan bara uppmana lyssnare och tittare att läsa vad vi skriver om att vi vill se ett förbättrat redovisningssystem. 146 (SD): I en alltmer globaliserad värld måste sträva efter goda relationer med omvärlden. Vi behöver kunna visa upp en bild av vårt land som en seriös och trovärdig samarbetspartner. Vi behöver kunna visa att är ett land som det är värt att investera i eller i alla fall besöka men också att det är ett land som deltar i insatser och forskning för en fredligare värld. I vår anslagsmotion för utgiftsområde 5 har vi valt att göra ett par satsningar som jag särskilt vill framhålla. Det är satsningar som vi anser skulle kunna vara till stor fördel för både och våra samarbetspartner. Vi anslår extra medel om till . har till uppgift att skapa förtroende för och svenska kompetenser och lägga grunden för långsiktiga relationer mellan och omvärlden. Genom möten, nätverksbyggande och dialog med omvärlden bidrar institutet till utveckling och skapar ett förtroende för , vilket underlättar för företag, universitet, kulturinstitutioner, kommuner och andra som är beroende av attraktionskraft. tillhandahåller genom sitt ledarskapsprogram utbildning för utländska medborgare, och det finns ett nätverk av stipendia-ter som har genomgått utbildningen. Många av stipendiaterna har eller kommer att få viktiga poster och funktioner i sina hemländer, både inom näringslivet och inom det offentliga, till exempel inom diplomatkåren. Vi vill ta vara på detta nätverk av stipendiater som studerat på Svenska institutets ledarskapsprogram och utnyttja det mer effektivt. Därför vill vi att ska ta fram en handlingsplan för hur ska kunna ta vara på detta nätverk, både från diplomatisk synpunkt och från handelssynpunkt. Utskottet konstaterar att det i budgetpropositionen framgår att fått i uppdrag att ta fram en plattform för utlandsmyndigheter, lärosäten och svenska företag inom ramen för genomförandet av regeringens exportstrategi. Det är bra, men den handlingsplan som vi föreslår inbegriper mycket mer än bara export. Den behöver vara betydligt bredare för att man på ett ordentligt sätt ska kunna ta till vara nätverket, anser vi. Vidare vill vi även att tar fram en kommunikationsplan och väljer fem till tio länder som man satsar mer på. Tyvärr kan vi konstatera att utskottet anser att inga ytterligare åtgärder, utöver regeringens, krävs. Den andra satsningen, herr talman, rör det nordiska samarbetet. Vi sverigedemokrater betraktar oss i fallande ordning som en del av en nordisk, en europeisk, en västerländsk och en global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten samt bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Våra länder har mycket gemensamt, och det nordiska samarbetet är väl inarbetat. Tillsammans utgör vi världens tionde största ekonomi, och våra länder är på många områden och i många sammanhang världsledande. De nordiska länderna har gemensamma värderingar och ett gemensamt kulturarv. Men även de gemensamma dragen i de nordiska språken är en hörnsten i den gemenskap som binder samman de nordiska länderna. Av den anledningen vill vi anslå extra medel om för att bättra på den internordiska språkförståelsen och stötta insatser för kulturellt utbyte. Utskottet konstaterar mycket riktigt att det nordiska samarbetet på många sätt är unikt vid en internationell jämförelse och att det är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat. Jag tycker därför att det är tråkigt att man inte är beredd att tillstyrka en förändring för att satsa på just språkförståelsen och stötta insatser för kulturellt utbyte. Vi föreslår vidare att anslaget för internationella insatser ska lyftas ur utgiftsområde 6 och i stället föras in i utgiftsområde 5 under ett nytt anslag. Vi tycker nämligen att det hör bättre hemma under internationell samverkan. Sedan FN:s tillkomst har deltagit i många av organisationens fredsbevarande insatser – de uppgår allt som allt till 120 internationella uppdrag i 60 länder. har dock nästan helt valt bort att delta i FN-ledda fredsbevarande insatser och i stället givit företräde åt EU- eller Natoledda insatser – Maliinsatsen är ett undantag, eftersom den leds av FN. FN har synbarligen valts bort som konflikthanterare av diverse svenska regeringar, vilket vi beklagar. Det är då positivt att vi nu kanske återgår till att delta mer aktivt i de FN-ledda insatserna. Vi ser FN som det primära samarbetsorganet för att hantera konflikter och värna fred och säkerhet. En grundläggande förutsättning för internationella insatser ska vara ett tydligt mandat från . bör efter förmåga, när vi finner starka motiv för det, aktivt delta i insatser inom ramen för FN och samt verka för att stärka dessa organisationers kapacitet. Det är också av vikt att insatserna har tydliga mål och en genomtänkt strategi för att insatserna ska kunna bidra till fred och stabilitet. Internationella insatser får dock inte leda till att vårt eget lands fortbestånd sätts på spel. Därför bör extra medel tillskjutas Försvarsmakten som kompensation för de ekonomiska konsekvenserna av de internationella insatserna. I det nya anslaget om , som vi föreslår i utgiftsområde 5, har vi finansierat för de svenska internationella insatserna i bland annat och norra , som vi ställt oss positiva till. Debatterna kring dessa insatser återkommer vi till när betänkandena från det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlas i . Avslutningsvis delar vi den kritik som framkommer i utskottets betänkande vad gäller resultatredovisningen och konstaterar att redovisningen fortfarande innehåller en hel del brister, trots utskottets påpekande . Eftersom ramen för utgiftsområdet redan är beslutad och vi har föreslagit utökad ram deltar vi inte i beslutet i punkt 1. Vi har i stället lagt ett särskilt yttrande till betänkandet. 147 (C): behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur där fler jobb borde växa och sysselsättningen stiga ökar tudelningen i samhället. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar trots att det nu är goda tider och vi borde samla i ladorna för att möta sämre konjunkturer. För är det viktigt, herr talman, att ta ekonomiskt ansvar, att bryta tudelningen och att förstärka klimatomställningen. Det här är den första budgetdebatten som vi har som rör utrikesutskottets del av budgeten. Självklart handlar det också här om ekonomiskt ansvarstagande rörande den del som handlar om internationell samverkan, utgiftsområde 5. Internationell samverkan behövs för att klara gemensamma utmaningar. Det finns på många konton, inte bara utgiftsområde 5, uppdrag som rör just hur vi bygger internationell samverkan. För oss är det viktigt, och jag tror att vi har en bred samsyn här, att internationell rätt, mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer ska vara hörnstenar i vår samverkan – FN, självklart, EU likaså. Våra grundläggande principer utmanas från olika håll, även i den här kammaren. Det handlar om protektionism, det handlar om nationalism och populism som återigen har kommit ut ur garderoberna. Frihet, öppenhet och tolerans liksom respekt för internationell rätt utmålas av dessa krafter som ett hot. I stället ser vi hur auktoritära regimer växer till, likaså terrorism och brott mot mänskligheten. Internationell samverkan blir då viktig i FN, där vi tar plats i säkerhetsrådet, och i EU, som är en central plats för internationella samverkan. Vi har naturligtvis också Nato och . En samverkan som inte får brytas, herr talman, är samverkan med och . Jag vill varna för de röster som höjs för att lämna utanför nu när de har beslutat sig för brexit och för de röster som målar upp den nyvalde president som ett skäl till att lämna samverkan med . Det vore förödande för vår internationella samverkan och för vårt arbete för fred, säkerhet och utveckling inte bara i vår del av världen utan globalt. I budgeten på det här området lyfter regeringen upp en del frågor, inte minst freds- och säkerhetsfrämjande verksamheter och medlingsinsatser. välkomnar i och för sig en sådan utökad ambition. Men, herr talman, ett sådant arbete får inte vara en dagslända, en kortsiktig insats som kopplas till i säkerhetsrådet. Det kräver långsiktighet och uthållighet och får inte heller leda till att vår röst för frihet mot förtryck, vår röst för demokrati och mot auktoritära regimer, vår röst för internationell rätt mot den starkes rätt tystnar. Det får inte heller leda till att vi enbart fokuserar på det aldrig så viktiga, nämligen att ge kvinnor plats vid förhandlingsborden. Det krävs bredare och ett mer långsiktigt synsätt. Där har vi ännu inte sett hur regeringen tänker. Från vår sida har vi i alla fall noterat, herr talman, att det och i arbetet och kampanjen för att nå platsen i säkerhetsrådet utan särskilda budgettillskott har skapats ett utrymme för 27 miljoner. Vi tolkar detta som att det finns resurser på detta område för internationell samverkan som mycket väl kan användas och omprioriteras för att klara de utökade insatserna när det gäller fred, säkerhet och medlingsinsatser. Mot den bakgrunden har vi inte tillfört ytterligare pengar på detta område. Oförändrad budget har varit vår utgångspunkt, och i det sammanhanget vill jag också säga att det finns en punkt som vi ändå vill sätta ett utropstecken för: ISP och ISP:s roll i en framtida ny lagstiftning kring krigsmaterielexport. Det är klart att det i detta sammanhang kan komma förslag som kräver ökade resurser. Vi har dock ännu inte sett något förslag till ny lagstiftning från regeringen, och därför finns det inte heller något förslag från oss när det gäller resursfrågorna i delen annat än den rent allmänna som gäller löneuppräkning. Eftersom ramen är antagen och vi följer den gängse kutymen har vi bara ett särskilt yttrande. 148 (S) replik: Tack, , för ett ändå brett stöd för den generella svenska utrikes- och säkerhetspolitiken! inledde med att säga saker som kanske mer hörde hemma i en ekonomisk-politisk debatt än i en debatt om just budgeten för det här utgiftsområdet inom utrikespolitiken. Jag måste börja med att rätta och säga att sysselsättningen faktiskt ökar i . Arbetslösheten minskar och underskotten minskar, alltså tvärtemot det sa. Att i opposition och som centerpartist ha ambitionen att sysselsättningen ska öka ännu mer, att arbetslösheten ska minska ännu mer eller att underskotten ska minska ännu mer är naturligtvis högst möjligt och rimligt. Men jag tycker ändå att fakta måste få vara rätt i en sådan här debatt. Vilken politik man sedan tror är mest framgångsrik – ja, det är högst rimligt att man har olika åsikter om det, och därför har vi olika partier. Min fråga till handlar om det som hon avslutningsvis sa om att inte föreslår några tillskott till budgetområdet. Det är riktigt. Men jag vill ändå be förklara. Man får ju bilden av att det skulle vara en oförändrad budget med förslag på det här budgetområdet, men det summerar ändå, som jag uppfattar det i tabellerna, till en minskning på nästan . Jag vill gärna höra förklaring till den minskningen, den faktiska förändringen, som föreslår på detta budgetområde. 149 (C) replik: Man kan ju välja att som bara hänvisa till de senaste siffrorna. Utgångspunkten har dock varit att vi befinner oss i en högkonjunktur, och vi ser hur tudelningen i samhället växer. Rimligen borde vi ha en bättre sysselsättningsökning än vad de senaste siffrorna har pekat på utifrån att ekonomin är på topp i förhållande till de tidigare åren. Det är notabelt, herr talman, att vi inte hör från regeringen att man i det här läget borde vara varsam och ekonomiskt ansvarstagande. I stället spär man på och ökar underskotten och låter på det sättet även på detta område skattebetalarnas pengar gå vidare utan att det egentligen är nödvändigt i den här ekonomiska situationen. Regeringen borde ha sett att de 27 miljoner som har använts under gångna år för säkerhetsrådskampanjen kunde ha omprioriterats. Det finns uppenbarligen luft i systemet. Av det skälet har i princip en oförändrad budget. 27 miljoner har kunnat användas under gångna år utan att det har behövts särskilda budgetposter. Då måste det rimligen finnas luft i systemet. Därför har vi en i princip oförändrad budgetnivå. 150 (S) replik: tycker jag att hamnar mer rätt i sin beskrivning av verkligheten. En önskan om att öka sysselsättningen ännu mer kan man naturligtvis alltid ha. Den har även vi som regeringsparti. Vi vill naturligtvis gärna ha stor utväxling på den politik vi för. Dock instämmer jag inte i bilden av att underskotten skulle minska. Prognosen just nu är till och med att vi redan detta år kommer att nå ett nollresultat vad gäller statens budget. Vi får väl se hur det slutar. Återhämtningen har gått fortare än vad regeringen har förutspått. När det gäller luft eller inte i budgetområdet föreslår en neddragning vad gäller freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet med . Det är största delen av de som ni föreslår neddragningar på. Jag kan förstå resonemanget om 27 miljoner i luft i systemet, även om jag inte håller med om det, men jag undrar varför ni drog ned med bara 12 miljoner och inte 27 miljoner. 151 (C) replik: Det hade vi kunnat göra, men vi valde att vara varsamma i den delen. Regeringen säger att man har bedrivit en kampanj utan särskilda anslag och att man har klarat kostnaden på 27 miljoner inom budgeten. Sedan kommer regeringen med förslag om utökningar. Det tycker vi inte är ansvarsfullt. Av det skälet valde vi i att inte gå med på de förslag till utökningar som regeringen har lagt in i budgeten. Vi anser att man måste precisera och vara tydlig med varifrån de 27 miljonerna har kommit och varför det behövs utökade anslag just . Det kan tänkas att det här är anslag som kompenserar för tidigare insatser. Vi vill vara säkra på att det inte ska hända. 152 (L): Fred på jorden. Är det en naiv dröm? Är det något som bara barn tror på ? Eller kanske inte ens barn tror på sådant längre. Jag är i alla fall tillräckligt gammal för att komma ihåg sketch där han frågar ett barn om detta, och hon är mer intresserad av cykel, video och pengar än fred på jorden. Ni som är yngre än jag får googla detta. Fred på jorden kan kännas som en dröm, men vägen dit baseras ändå på hårda fakta. Vi vet vad som skulle ge en sådan värld. Vi vet att i en demokratisk värld når vi en sådan situation. Demokratier krigar inte med varandra. Vägen till att alla länder ska vara demokratier är naturligtvis betydligt svårare, men vi vet i alla fall vad som funkar. Då är det naturligtvis detta som vi ska fokusera på. Demokratier låter inte bara bli att kriga med varandra. Det har inte heller varit någon svältkatastrof i en demokrati. En demokrati har avsevärt mycket högre välstånd, en betydligt bättre hälsa hos medborgarna och tar bättre hand om sina medborgare än vad icke-demokratier gör. Jag skulle säga att demokrati är mänsklighetens bästa uppfinning. Vi vet också en hel del om hur man uppnår demokrati. Det finns naturligtvis många sätt. behöver man med hjälp av våldsmetoder intervenera i olika länder för att stoppa övergrepp. Det kan i bästa fall leda till demokrati. Våld är ett trubbigt vapen. När medborgarna själva i ett land reser sig mot sin diktator är våld ofta ett trubbigt vapen. Att utmana en diktator på våldsområdet är alltid att utmana diktatorn på det område som diktatorn är bäst på. Det är våld diktatorer pysslar med. Statsapparaten och diktatorn är duktiga på att kontrollera polis och militär. Det finns en del forskning om icke-våldsmetoder, det vill säga hur medborgare använder icke-våldsmetoder för att uppnå demokrati. är naturligtvis det mest kända exemplet. Men vi har sett i en mängd revolutioner av olika färger runt om i världen att icke-våldsmetoder har varit grunden. Det är viktigt för svensk utrikespolitik att det är sådant arbete och de människor som försöker resa sig som vi stöder. Vi ska hjälpa till med metoder, pengar och organisation. Därmed är det också viktigt att demokratierna samarbetar. Det är inte alltid så att demokratier beter sig så bra i utrikespolitiken. Demokratierna beter sig bra mot sina egna medborgare men inte alltid mot andra länders medborgare – inte mot människor i diktaturer. Det är viktigt att demokratierna samarbetar och håller koll på varandra så att de lever upp till kraven på mänskliga rättigheter. Om skulle vara en demokrati skulle vi inte uppleva något militärt hot från dem. är det precis tvärtom. rör sig i precis motsatt riktning och blir allt mindre demokratiskt. har ett starkt grepp om makten. Vi utsätts just för detta hot i . Vi kan se aggressioner mot , och de kan lätt inträffa mot . skulle kunna bli indraget i en konflikt i . Därför tror vi från Liberalernas sida att det även i fortsättningen är viktigt med ett Natomedlemskap för . Medlemskap sker mellan länder. Det är naturligtvis beklagligt att ska bli president i . Det skapar en stor osäkerhet om inte minst relationen –. Vi får se vad han kommer fram till. Oavsett detta bygger Nato på avtal. Nato är ett gemensamt skydd som behöver. behöver rusta upp sitt eget försvar, men behöver också ett gemensamt skydd. 153 (KD): För är det centralt att utrikespolitiken är värdebaserad. ska stå upp för och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling samt uppnå förståelse och försoning. utrikespolitik är ett uttryck för att vi alla har ett ansvar för varandra. Det är ett uttryck som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och kan aldrig någonsin relativiseras genom geografiska gränser. debatterar vi hur mycket utrikespolitiken får kosta och vilken inriktning den ska ha. Vilka insatser bör vi prioritera? Budgetområdet Internationell samverkan är viktigt, inte minst i en orolig värld. Det är en värld där samarbete och samverkan är centrala för att kunna förebygga, hantera och lösa konflikter. Vi måste få ett slut på kriget i , ett slut på Islamiska statens/Daishs brutalitet och folkmord, ett slut på den ryska aggressionen. Listan över oro och förödelse i vår omvärld kan dessvärre göras lång. Det är ett omvärldsläge som ställer höga krav på vår internationella samverkan. De internationella organ vi samverkar inom måste leverera. Låt oss börja med EU, herr talman. EU:s säkerhetspolitiska utveckling står inför avgörande utmaningar. Idén om en EU-armé är åter på agendan. Självklart ska vi välkomna agerande för att möta det försämrade säkerhetspolitiska läget. Den alltmer auktoritära utvecklingen i har skapat en ny säkerhetspolitisk situation i . Det vore oansvarigt av EU:s ledare att inte se verkligheten, men att en EU-armé skulle vara lösningen anser inte vi Kristdemokrater. Att EU:s krishanteringsförmågor behöver utvecklas står däremot klart, men låt oss inte skena iväg i en riktning som inte gynnar våra gemensamma mål. anser exempelvis att ska vara pådrivande för att få till stånd en översyn av , så kallade battle groups, som står i ständig beredskap att delta i en snabb och begränsad insats exempelvis vid hotande folkmord. Stridsgrupperna som sådana har dock aldrig satts in, och därmed har osäkerheten kring konceptet blivit allt större. Tillfällen att använda dem har däremot inte saknats. Oron i vår omvärld är som sagt påtaglig. EU måste klara av att stå enat mot och stötta länderna i EU:s grannskap. Islamiska staten, Daish, har byggt sin nya bas i absoluta närområde, i . visade handlingskraft när Gaddafi skulle störtas, men därefter tycktes krafterna ta slut. sönderfall visar vad som händer när det inte finns någon långsiktig färdplan. Intresset för att stanna kvar och stötta en uppbyggnadsprocess fanns inte, och ser vi konsekvenserna. EU måste på allvar återuppta detta engagemang. Stödet till terrorbekämpning och demokratisk utveckling är helt avgörande. när en gemensam säkerhetspolitik formas måste en långsiktig färdplan inför framtida militära interventioner ingå. FN är en unik och viktig organisation. Ingen annan organisation samlar världens stater för att arbeta för fred och säkerhet. Men det är också en organisation med enorma problem. befinner sig som FN-medlem jämte en rad mångfasetterade länder, många med en syn på demokrati och mänskliga rättigheter som skiljer sig avsevärt från vår egen. Det är helt centralt att FN ökar tempot när det gäller reformarbetet. Utan en förändring kommer inte tilltron till FN att kunna bestå. står genom vetorätten ständigt inför låsningar. Oförmågan att ingripa när brott mot mänskligheten och folkmord begås är skamlig. Men också generalförsamlingen och dess utskott måste moderniseras och effektiviseras. Bristerna i arbetet i för mänskliga rättigheter är också de tydliga – kanske inte så konstigt, då rådet består av medlemsländer som konsekvent bryter mot de rättigheter de är utsedda att försvara. Hanteringen av visselblåsare inom FN blev vida känd i och med att slog larm om att fredsbevarande soldater begått sexuella övergrepp mot barn i . Efterspelet för Kompass kom att bli allt annat än acceptabelt. Att någon enligt sin övertygelse om vad som är moraliskt rätt agerar visselblåsare kan aldrig och får aldrig leda till att den som agerar beskylls för att ha agerat oriktigt. Ändå var det just det som Kompass utsattes för. Det visar på en kultur inom FN där anställda inte känner att de kan agera när de stöter på felaktigheter. Detta är en fråga vi kristdemokrater vill se att prioriterar i syfte att få till stånd en förändring. vill se ett fortsatt nära samarbete med våra nordiska grannländer, ett samarbete där vi tillsammans arbetar för ökad rörlighet och möter centrala utmaningar. Vänskapliga utbyten i all ära, men det nordiska samarbetet måste ha ett mervärde. Det måste leda till att vi tillsammans kan ta oss an framtida utmaningar. uppmanar därför regeringen att fortsätta vara pådrivande för att reformera vårt nordiska samarbete till att bli så effektivt och därmed relevant som möjligt. I vårt särskilda yttrande har vi kristdemokrater klargjort att vi hade velat se en annorlunda fördelning av medel inom utgiftsområdet Internationell samverkan. Vi anser att budgetposten 1:2 bör höjas med utöver regeringens höjning – inte för att medel bara ska satsas på fredsdiplomati inom ramen för platsen i säkerhetsrådet utan för att i en mycket orolig tid kunna satsa ytterligare medel på svenskt deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. Vi anser inte att det utifrån rådande världsläge är rimligt att fortsätta öka stödet till . Vi anser också att det nordiska samarbetet borde kunna ske mer kostnadseffektivt än . Med dessa förändringar anser vi att vi bättre hade kunnat möta de utmaningar som världen står inför . 154 (S): Vi lever alla i då världen präglas av krig, av rekordmånga flyktingar, av oro och även av osäkerhet efter ett antal val och folkomröstningar som har hållits . Det är den här vardagen som vi har att hantera i utrikesutskottet här i , och det är den här vardagen som medborgare i och i hela världen har på sina näthinnor. Inte på länge har utrikespolitik och läget i världen varit så aktuellt och diskuterats så brett bland människor som just .