prot · H30952 · 2016-01-14 00:00:00 — Jag tror att det var en viktig förändring som minskade risken för företagande kopplat till både kvinnor och män. Jag tror att vi måste ha en fortsatt diskussion kring hur socialförsäkringssystemet funkar för företagare, både kvinnor och män. En viktig fråga är också trygghet och möjligheter för företagare i olika skeden av livet. Frågorna hänger ihop och är större, men jag tror att det är helt rätt väg att gå att se till att alla de som jobbar med företagsstöd på olika sätt, också regionalt ute i , tar frågorna om jämställdhet och jämställt företagande på största allvar. och jag kan nog tillsammans se till att vi bevakar de frågorna, så att de inte får minskad uppmärksamhet . 29 HANS (M): När man startar en ny verksamhet utgår man från sin kompetens, sin erfarenhet och sin plattform. Jag skulle vilja höra: Vad säger ministern till alla de kvinnor som är verksamma inom offentlig sektor, som inte är konkurrensutsatt? Hur ska de kunna förverkliga sin entreprenörsdröm om de inte ska kunna göra det inom sitt eget verksamhetsområde? Ska de bli cykelreparatörer eller datatekniker? Det kräver en enorm omskolning och kompetensförändring. Trygghetssystemen debatterade jag med kollega socialförsäkringsministern i förrgår. Vid 55-årsgränsen säger det pang, och så har man som företagare inte möjlighet att välja sin karenstid. Alliansregeringen gjorde två justeringar i den reformen, och det finns all möjlighet att gå vidare. Den berör också kvinnor som kommer längre upp i åldrarna, kvinnor som behöver vabba som företagare i större utsträckning. Regeringen begränsar RUT-tjänster och entreprenörskap inom de områden där många kvinnor är verksamma. Regeringen har också dragit in det stöd som gått till entreprenörsstödsorganisationen . Det har blivit ett ramaskri. Varför riktar man sin udd mot en sådan organisation? Där kvinnor har som svårast att driva eget, där gör regeringen som minst för att underlätta och som mest för att försvåra. Kallar man sig för en feministisk regering krävs det mer än ord. Det krävs handling här. Jag ser fram emot att det kan bli handling har kvar som minister. 30 Närings- och innovationsminister (S): Det breda perspektivet är viktigt som en förutsättning. Jag tror att det beslut som har fattat om en tredje pappamånad eller mammamånad – en vikt månad – betyder oerhört mycket för att komma till rätta med till exempel den skeva fördelning av vab-tid som tog upp. tar kvinnorna ut en väldigt stor del av vabbandet, och därmed försämrar de sina förutsättningar på arbetsmarknaden och i arbetslivet. Genom att vi bryter igenom den här och får ett mer jämställt föräldraansvar kommer också jämställdheten på arbetsmarknaden och i arbetslivet att påverkas på ett bra sätt. När det gäller det specifika företagsarbetet gör vi stora satsningar inte minst på välfärden, med investeringar i äldreomsorgen som leder till högre kvalitet men också möjligheter för privata aktörer att erbjuda bra verksamhet inom ramen för den offentliga sektorn. Det kommer en utredning om tydligare kvalitetskrav i den offentliga sektorn. Jag tror att det är bra för hela sektorn att den kommer, för då kan vi slippa den här debatten om huruvida några skor sig på skattebetalarnas medel trots att de inte håller tillräckligt hög kvalitet. Seriösa kvinnor och män som är företagare i offentlig sektor blir bara vinnare och inte förlorare på en sådan reform. Det är jag helt övertygad om. Sedan tror jag att det gäller att titta på vad det är som begränsar människor och förhindrar dem att ta steget och bli företagare. Kunskap om branschen är en väldigt viktig del, men det är också fråga om finansiering. Vi har tagit väldigt stora kliv för att försöka reformera det statliga finansieringssystemet i syfte att hjälpa människor som till exempel har innovativa idéer och vill göra verklighet av dem. Vi kommer att behöva jobba på många olika områden, men det är viktigt att också de ordinarie regionala strukturerna tar jämställdheten på allvar, och det var detta förslag gällde. Man måste se till att de här resurserna nu förs ut dit där arbetet görs, inte minst regionalt runt om i . Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:274 om innovation för flyget 31 Närings- och innovationsminister (S): har frågat infrastrukturministern om hur hon arbetar för att främja svensk innovation för flyget. Arbetet i regeringen är så organiserat att det är jag som närings- och innovationsminister som ska svara på frågan. har en lång historia av flygplansutveckling och en världsunik kompetens inom motor- och flygplanssystem. Svenska företag är underleverantörer till flertalet av de nya civila flygplan som sätts i trafik i världen, och är ett av fem länder i världen som kan bygga och konstruera stridsflygplanssystem. Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. Regeringen anser att miljöpåverkan från transportsektorn och dess utsläpp av växthusgaser ska minska. Det innebär bland annat att teknikutvecklingen inom flyget måste leda till förbättrad energieffektivitet och minskad miljöpåverkan. Jag bedömer att det finns goda förutsättningar för att svenska innovationer ska kunna bidra till en sådan utveckling framöver. För att stärka konkurrenskraften för svensk flygindustri driver ett strategiskt innovationsprogram för flyg, och detta gör att svenska företag kan delta i forskningsprogram även på europeisk nivå. Där deltar de bland annat i utvecklingen av nästa generations bränslesnåla flygmotorer. Regeringen reformerar nu statens finansieringsinsatser och har presenterat en exportstrategi samt ett kunskapslyft med bland annat nya platser på . Detta är några av regeringens åtgärder för fler och växande företag som även stärker konkurrensförutsättningarna för svensk flygindustri. Tillsammans med svensk flygindustri, myndigheter och andra berörda aktörer tar regeringen dessutom nu fram en flygstrategi för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt svenskt flyg. I detta arbete ingår såväl innovationsfrågor som miljöfrågor. 32 (M): Jag ställde min interpellation till infrastrukturministern, eftersom jag specifikt ville veta hur hon arbetar med att främja svensk innovation för flyget. Jag är medveten om att statsråden har olika uppgifter i regeringen. Det är inte obekant för mig. Men jag hade gärna diskuterat just de frågorna med infrastrukturministern. Jag får dock tacka näringsministern för de svar han gett inom sitt kompetensområde. Hade infrastrukturministern varit här hade jag frågat henne till exempel hur hon tror att införandet av en flygskatt skulle påverka flyget i och våra möjligheter. ligger långt framme när det gäller exempelvis gröna bränslen till flyget. Man skulle kunna säga att är världsledande på det här området, och det är glädjande på många sätt och vis, dels därför att vi behöver en grön omställning och ett ökat ansvarstagande inom flyget, dels därför att det kommer att kunna skapa många arbetstillfällen i vårt land. Den här utvecklingen hotas av en eventuell flygskatt. Branschen har varnat för vad som händer ifall man inför en flygskatt. Utvecklingen med gröna bränslen, som är dyrare än de traditionella bränslena, är något som branschen driver själv. Lägger man en ökad beskattning på en sådan bransch kommer marginalerna att minska, och då kommer man enligt branschen inte längre att kunna driva den gröna omställningen av flyget. Det menar jag vore väldigt olyckligt. Jag håller med näringsministern om att svenska innovationer förhoppningsvis kommer att vara en del i det globala arbetet med att minska flygets negativa miljöeffekter. Men då krävs att gör rätt saker, så att svensk industri ges bra förutsättningar att konkurrera globalt. En flygskatt är dålig politik, eftersom en sådan försvårar fortsatt införande av gröna bränslen, där som sagt skulle kunna leda utvecklingen. Det är dåligt att man höjer skatten på dem som till exempel utbildar sig till ingenjörer. Hälften av dem som jobbar inom flygindustrin är just ingenjörer. Det är dålig politik att höja skatt på jobb och företagande med 30 miljarder och sedan föra tillbaka småpengar till branschen, eftersom svenska spetsföretag konkurrerar på en global marknad. Det är dålig politik att ha en utrikesminister som ständigt gör sig ovän med andra länder. Vi får då färre möjligheter att sälja våra flyg och flygkomponenter. Inte minst när det gäller de militära flygplanen, som ministern själv är inne på, är det inte någon bra politik att vara osams med andra länder. Jag har dessutom svårt att se hur 6 000 nya platser på ska påverka just flygindustrins konkurrenskraft i någon större utsträckning. Som jag sa handlar det i stor utsträckning om ingenjörer och personer med högre utbildning på de platserna. Näringsministern får gärna utveckla på vilket sätt han tror att regeringens nya exportstrategi kommer att kunna bidra positivt till den svenska flygindustrin. 33 Närings- och innovationsminister (S): Först kan man börja med att konstatera att är ett avlångt land som ligger uppe i norra . Det betyder att flygtransporter blir viktiga inom landets gränser som en viktig del av transportsystemet. Det gäller inte minst för förutsättningarna att driva företag i hela landet. Men de är också viktiga för att vi ska nå och ha tillgång till de stora tillväxtmarknaderna globalt sett. Där är inte minst våra större företag som jobbar mycket med export helt beroende av goda transporter till och från . I exportstrategin lyfter regeringen därför fram behovet av till exempel fler direktförbindelser till världens tillväxtmarknader. Vi jobbar väldigt hårt med det tillsammans med till exempel Connect , som är ett samarbete mellan Swedavia, regionala aktörer men också privata aktörer för att få till stånd fler flyglinjer till och från . Glädjande nog kan vi säga att har stärkt sin position ganska kraftigt relativt andra flygplatser i sitt närområde. Där tappade väldigt länge i tillgänglighet ökar vi nu i direktförbindelser med ganska många stora tillväxtmarknader, och det är en positiv utveckling. Ett av de första initiativen vi tog i regeringen, och jag var pådrivande, var att starta förhandlingar om preclearance till . Vi har börjat de förhandlingarna med , och valde ut oss som ett av de länder som man skulle vilja ha preclearance med. Det skulle öppna stora möjligheter för flyget att få fler direktförbindelser till den nordamerikanska marknaden direkt in i men också indirekt genom att fler flygbolag skulle vara intresserade av att flyga via in i för att därmed slippa den krångliga hanteringen vid gränserna till och i stället klara av det på svensk mark. Detta är bara några delar. Lägg därtill det arbete som nu bedriver med flygstrategin. Det visar om något att vi tar frågorna på stort allvar. Vi kan komma tillbaka till frågorna om flygskatt. Det ställdes en fråga om innovation. Det är viktigt att se att vi gör viktiga innovationssatsningar som har stor betydelse. Hade inte haft programmen hade vi inte kunnat vara med i de europeiska strukturerna på det sätt vi har varit. Innoware har ett team på i som utvecklar ett nytt sätt att designa och tillverka flygplansvingar i kolfiberförstärkta kompositer för att minska luftmotstånd och bränsleförbrukningen. Det är en enormt viktig fråga för den globala utvecklingen av flyget framöver. Vi deltar också i Clean Sky, största forskningsprogram för kommersiellt flyg. Där vet vi att GKN – före detta Aero, för dem som inte har hängt med – är ett av de ledande europeiska flygteknikföretagen för att ta fram nästa generations effektiva och bränslesnåla flygmotorer. Jag är stolt över att det svenska ingenjörskunnandet är så starkt på området. Det är någonting vi verkligen ska utveckla. Det handlar om investeringar i högre utbildning och universitet. Jag vet inte varför jag inte nämnde det i interpellationssvaret. Jag noterade det också när jag läste upp det. Vi bygger ut universitetssystemet med fler platser med högre kvalitet. Det andra vi gör gäller . Varför är det viktigt? Jo, därför att en del av dessa bolag också jobbar med produktion. Avancerad produktion kommer att behöva personer med eftergymnasial utbildning. Om man inte har tid att vänta på en universitetsutbildning som kanske tar är YH-utbildningar som är specialinriktade med utbildningsmoment på plats i företagen en väg att klara matchningsproblematiken som vi kan drabbas av . Jag tror att YH, rätt utformad, kan vara ett stöd och en hjälp för en del av de teknik- och ingenjörstunga bolagen som ändå har en ganska stor produktion i och för utvecklingen i vårt land. Det kan vara en lösning på en del av matchningsproblemet. 34 (M): Jag är helt överens med näringsministern om att ligger i utkant och att det är ett avlångt glest befolkat land. Därmed är flygförbindelser oerhört viktiga för oss i det nationella perspektivet men också i internationell bemärkelse som en stark exportnation. I detta är det bra att en majoritet av avvärjde regeringens försök att lägga ned en av de två flygplatser vi har i huvudstadsregionen, det vill säga . Den är kvar inte tack vare Socialdemokraterna utan tack vare allianspartierna. Det är bra. Det tror jag dessutom vi är helt överens om. Det gäller kanske inte att Alliansen är bra i alla delar, men att åtminstone flygplatsen är kvar tror jag att också ministern tycker är bra. Jag tvivlar heller inte på näringsministerns engagemang för flygfrågor. Problemet för näringsministern är att han sitter i en regering med som tycker att flyget är en gammeldags teknik som man i praktiken vill avskaffa för större delar av . Det är ett problem. Jag vill också lyfta fram det som ministern själv talade om, det vill säga preclearance. Det är viktigt. Det har mycket mer symbolvärde än vad det har praktisk betydelse om man får igenom den typen av saker. Om vi talar om den amerikanska flygindustrin och flygmarknaden varnade redan innan valet amerikanska flygbolag i brev till för vad som skulle hända skulle hända om det infördes en flygskatt. Redan på stadiet att det diskuterades en flygskatt i var man orolig för hur man skulle förlägga flyglinjer och så vidare. Flygskatten är ett bekymmer i detta. Näringsministern nämner inledningsvis och även i sitt andra anförande flygstrategin som en del i arbetet med att främja svensk flygindustri. Jag skulle vilja fråga näringsministern om ni kommer att hörsamma flygbranschens största önskan vad gäller denna strategi. Det gäller helt enkelt att den får slippa en flygskatt. Det flygbranschen allra mest efterfrågar är att det inte införs en flygskatt i . Om man nu menar allvar med en flygstrategi kanske man skulle lyssna på just detta önskemål. Jag har försökt få besked av infrastrukturministern under vad gäller flygstrategin och framför allt vad den kan tänkas komma att innehålla för någonting. Kanske kan näringsministern, som tar upp just flygstrategin, nämna någonting om vad regeringen kommer att komma med i flygstrategin. Vad finns det för positivt för flygbranschen att vänta i flygstrategin? 35 Närings- och innovationsminister (S): Jag börjar med att konstatera att även om ligger i norra finns det enorma förutsättningar och möjligheter med att befinna sig i norra när det gäller hur man snabbast, bäst och kortast flyger över planeten. Om man ska ta sig från stora delar av och till är närmsta vägen att flyga över vår del av planeten. Det är snabbare än många andra sätt att flyga. Det finns möjligheter när vi talar om globala direktlinjer att dra nytta av vår position. Där är frågan om preclearance allt annat än en symbolisk fråga. Det är en väldigt praktisk fråga inte minst för de affärsresenärer som i stället för att behöva riskera att hamna i en tretimmarskö i när de landar kommer in som inrikestrafik. Det kommer att påverka inte bara resenärer, besökare och turister utan också flygbolag när de väljer vilka flygplatser de vill ha direktlinjer till. Det är en enormt viktig sak som vi nu medverkar till att för att stärka vår globala ställning och tillgänglighet i . Direktlinjer är också ett sätt att minska klimatpåverkan. En direktlinje är i genomsnitt bättre ur klimatsynpunkt än de mellanlandningar vi annars tvingas till om man ska ha globalt flyg. Det är ett smart sätt för att jobba. Det är inte så förvånande att har så svårt att fundera över: Hur klarar vi klimatutmaningen globalt sett? Partierna har i Miljöberedningen och tidigare varit överens. I till exempel Klimatberedningen 2009 tror jag alla partier var överens om att den som smutsar ned ska betala. Det borde vara en princip som vi är ganska överens om i . Då bör man kunna utreda flygskattediskussionen när andra länder, , , och , de facto har infört flygskatt. Andra länder har infört och sedan tagit bort den. Det är också en anledning till att utredningen måste titta på hur andra länder har gjort och vilka erfarenheterna är. Man måste även titta på de samhällsekonomiska konsekvenserna. När vi i vanliga fall säger att våra ekonomiska styrmedel har gett resultat och att det är en av anledningarna till att har klarat att driva på klimatomställningen måste man åtminstone kunna utreda och diskutera frågan om flygets klimatpåverkan långsiktigt. Det känns i alla fall intellektuellt som en övning som även skulle orka med att göra i ett läge då vi kommer från och säger att vi har en utveckling globalt sett där flyget kommer att öka mycket i volym. Vi vet då att utsläppen kommer att riskera att öka i samma takt om vi inte gör någonting. har teknik och bränslen. Men vi måste också titta på vilka andra metoder vi har för att klara att förena våra högt ställda ambitioner på transportpolitikens område för transporter inom och utomlands med höga klimatambitioner. Det är därför vi har tillsatt en utredning. 36 (M): Jag vill bara förtydliga om det var någon som missförstod vad jag menade med preclearance. Jag sa att jag tror att det symboliska värdet är större än det praktiska värdet. Det handlade inte om att förminska det praktiska med det hela, utan jag tror att det har en annan betydelse. Ministern var själv inne på det i slutändan. Det kommer alltså att göra att många flygbolag kommer att lägga direktlinjer härifrån, och det är i grunden bra om vi kan bli en mer samlande hubb i norra än vad vi traditionellt har varit. Vi har stärkt vår position. Det är bra, och det ska vi fortsätta att göra. Jag tror att man måste hitta breda överenskommelser över om man ska attrahera långa direktlinjer just till . När det gäller den andra delen – om moderater har svårt med klimatutmaningen – är det inte alls så. Det mesta av det som ministern själv tar upp här inne är sådant som alliansregeringen har sjösatt och satt igång och som förvaltas av den sittande regeringen. Så är det ofta. Vinnovaarbetet som ministern lyfter fram, och mycket annat, är just sådant som redan den tidigare regeringen har satt igång. Tillsammans med riskerar vi nu att med en flygskatt skjuta en del av de bra sakerna för miljön i sank. En flygskatt kommer sannolikt att göra att man inte kommer att ha råd med det initiativ som flygbranschen själv har tagit med gröna bränslen, som är lite dyrare, om det läggs en skatt på branschen. I sin iver att bedriva miljöpolitik med skattevapnet riskerar den rödgröna regeringen tyvärr att i stället försämra miljön och den gröna omställningen, och det tycker jag vore synd. Jag hade gärna fört diskussionen med infrastrukturministern vad gäller vad hon tycker att hon hade kunnat göra i frågorna. Men jag tycker att vi har haft en bra diskussion, och jag tackar näringsministern för den debatt vi har haft. Vi lär få skäl att återkomma. 37 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill avsluta med att säga att jag tror att har möjlighet att bidra i den globala utmaningen att klara ett ökande transportbehov globalt sett med ökat flyg och att göra det med smartare drivmedel för flyget. Där har vi mycket att bidra med i och med vårt ingenjörskunnande om både motorer och konstruktion av flygplanskroppar som kan minska bränsleförbrukningen. Jag tror att har mycket att bidra med på såväl ingenjörssidan som på företagssidan och innovationssidan. Jag är också stolt över att Swedavia har bedrivit ett så långsiktigt miljöarbete där man till exempel har tittat över alla marktransporter på sina flygplatser för att gå över till biobränslen. Det är unikt i världen, och ledande. Jag är glad över att det statliga Swedavia även har uttalat en vision om ett fossilfritt utrikesflyg och försökt samla parterna till en diskussion. Det handlar då inte bara om hur man kan producera biobränsle för flyg utan också om hur man sedan får det att verkligen användas i flygtrafiken. Det är den stora utmaningen, som jag hoppas att fler partier engagerar sig i. Sedan blir också de innovationssatsningar vi gör i viktiga för att behålla den position vi har som ett ingenjörsland som är riktigt starkt på flygsidan och som kommer att fortsätta att vara det framöver. Tack ska ni ha för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , statsrådet , statsrådet och kultur- och demokratiminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 39 (M): har det kommit besked om att i princip all svensk kärnkraft kan komma att stängas ned inom loppet av . Det senaste beskedet kom i . En sådan avveckling borde inte ligga i någons intresse med de negativa effekter det skulle få på det svenska elsystemet och ytterst för jobb och företagsamhet. Vi ser en kall dag som denna hur viktig kärnkraften är. ska det bli hemma i och 20 minus i andra delar av landet. Nivån på elpriset kan varken jag eller regeringen påverka. Däremot kan regeringen lägga fram ett skarpt förslag om att sänka eller ta bort kärnkraftsskatten på samma sätt som man kraftigt höjde den under föregående år, vilket skulle kunna ge ett andrum och bidra till att trygga elförsörjningen i . Därför vill jag, herr talman, fråga energiministern: Vad är Socialdemokraternas och uppfattning? Vad vill regeringen? Vill man behålla, sänka eller ta bort kärnkraftsskatten? 40 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Jag tror att vi alla är överens om hur viktigt det är att vi har en stabil energi- och elförsörjning till konkurrenskraftiga priser. Vi har ett system som i mångt och mycket fungerar väldigt väl. Vi har dock under sett att detta kan komma att förändras och det ganska snabbt. Det var mot den bakgrunden som regeringen tillsatte en föregående år, där alla åtta riksdagspartier sitter, så att vi kan få fram långsiktiga förutsättningar för energisektorn. I arbete har de här uppgifterna framkommit redan tidigare. framförde detta på ett seminarium som anordnade. När vi lade fram en arbetsplan som vi antog gemensamt i hela togs därför naturligtvis i beaktande att vi kan diskutera och hitta lösningar tillsammans så att vi alltid kan säkra el till konkurrenskraftiga priser till svensk industri och svenska hushåll. 41 (M): Jag noterar att det inte var något svar på den fråga jag ställde. Det är kalla dagar som kärnkraften är viktig. Jag kan konstatera att mitt eget parti har kommit med konkreta förslag när det gäller kärnkraftsskatten såväl som andra energipolitiska frågor. Låt vara att vi har en kommission – och den är viktig – men ett problem för är att han och regeringen inte har presenterat en enda konkret lösning på energipolitiken inom ramen för kommissionen. Därför återkommer jag till min fråga: Vad är regeringens uppfattning? Ska kärnkraftsskatten behållas, sänkas eller avvecklas? 42 Statsrådet (S): Det är ju så att vi är precis i ingången av de förhandlingar som vi har förberett oss för under hela det föregående året.