prot · H309113 · 2016-05-27 00:00:00 — § 1 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält Sara‑Lena Bjälkö som suppleant i trafikutskottet. Förste vice talmannen förklarade vald till § 2 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM87 Att genomföra den europeiska säkerhetsagendan mot terrorism och bana väg för en säkerhetsunion KOM(2016) 230 till justitieutskottet § 3 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till försvarsutskottet: RiR 2016:8 Informationssäkerhetsarbete på nio myndigheter § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:176 till 2015/16:185 till miljö- och jordbruksutskottet 2015/16:RR5 till finansutskottet 2015/16:3419 till civilutskottet (2016) 21 till utrikesutskottet § 5 Svar på interpellation 2015/16:598 om översyn av 1 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig vilken inriktning jag anser att en översyn av ska ha och vad en sådan översyn skulle bestå av. Jag har svarat på liknande frågor i interpellationen av /16:532 om utveckling. Mitt svar är som tidigare att uppdrag är att skapa utvecklande jobb för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det är Arbetsförmedlingen som anvisar personer till vid en anställning. En sådan anställning kan ske för personer som inte kan få ett annat arbete än skyddat arbete samt vilkas behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. Sysselsättningsgraden bland dem som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är betydligt lägre än för övriga i befolkningen, och antalet arbetslösa med funktionsnedsättning som finns hos Arbetsförmedlingen är fortfarande på mycket höga nivåer. Många har också mycket långa arbetslöshetstider. Vi behöver få mer kunskap om processen från det att Arbetsförmedlingen bedömer att en person har en funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga till vilka som faktiskt anvisas och erbjuds anställning i . Jag kommer att ta initiativ för att säkra kunskap i denna fråga. ska erbjuda trygga och utvecklande arbeten över hela landet. 2 (M): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret på min interpellation! Jag ställde interpellationen för att den rör viktiga frågor. Det är frågan om möjligheten till arbete för personer med funktionsnedsättning. Arbetsmarknadsministern återkommer ofta till den positiva utvecklingen på svensk arbetsmarknad. Det stämmer och är glädjande. Det gläder nog oss alla att nu befinner sig i en högkonjunktur där jobben blir fler. Men även om det går bra på vissa delar i givet den högkonjunktur vi har finns det många som det inte går lika bra för. Det är de som står längst ifrån arbetsmarknaden. Det är de som har särskilt svårt att få arbete. De har fortfarande svårt att få det och i vissa lägen än svårare. En varning som har kommit är just om , det statliga bolag som har som huvudsyfte att bland annat ge jobb till personer med funktionsnedsättning. Det gäller i synnerhet personer med den typ av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Personer med funktionshinder räknas enligt Arbetsförmedlingen som en särskilt utsatt grupp på arbetsmarknaden. presenterades i medierna en granskning av som gjordes av där man, rätt eller fel, anklagade för gallra bort dem som är mest funktionsnedsatta genom att det vill nå vissa ekonomiska mål som är uppsatta. Kritikerna menar att på det sättet anställer färre av dem som är mest utsatta och att det bland annat undviker att anställa personer med utvecklingsstörning. uppges dessutom ha hamnat i en situation där det inte vill hantera svårplacerade personer och personer som på många sätt i själva verket skapades för att hjälpa. Sedan vet vi att företaget har utvecklats, och även det på uppdrag. Arbetsmarknadsministern och regeringen försöker presentera bilden av en klart förbättrad arbetsmarknad. Men man glömmer ofta bort dem som inte omfattas. För de funktionshindrade har det inte blivit så mycket lättare. I denna diskussion är det självklart också viktigt att tillägga och förtydliga vad som är uppdrag. Är det meningen att det ska anställa alla grupper av dem som har funktionshinder? Är det meningen att det ska anställa dem som med de allra kraftigaste funktionshindren, etcetera? På mediernas kritik har arbetsmarknadsministern svarat. Man kunde i läsa att ministern ska göra en översyn av och eventuellt därtill ta hjälp av Statskontoret. Det är därför jag ställde interpellationen. Det vore intressant att veta vilken inriktning som arbetsmarknadsministern anser att en översyn av ska ha och vad en sådan översyn skulle bestå av. De som kommer till är inte valda av , om jag förstår det rätt. Det är Arbetsförmedlingen som gör selekteringen av de personer som ska anställa. I det läget kanske det snarare bör vara en utvärdering av Arbetsförmedlingens metoder. Jag ber att få återkomma i mitt nästa inlägg när jag har fått lite förtydliganden från arbetsmarknadsministern. 3 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är helt riktigt att gruppen personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har en förvånande stabil alltför låg sysselsättningsgrad. Det syns nästan ingen skillnad alls beroende på konjunktur för den gruppen. Det är naturligtvis väldigt allvarligt. Min bedömning är att i ett läge som vi nu har med en väldigt stark utveckling på arbetsmarknaden borde vi också kunna se till att personer med funktionsnedsättning får en starkare ställning på arbetsmarknaden. Det är nu ett av uppdragen till Arbetsförmedlingen. Det gäller inte minst unga med funktionsnedsättning inom ramen för 90-dagarsgarantin och att säkerställa att alla unga kommer ut på arbetsmarknaden. Jag delar den oro som ger uttryck för. Vi har en grupp som inte tycks få draghjälp av en god konjunktur på arbetsmarknaden. Därför krävs det också särskilda insatser. När det gäller håller jag inte med om den bild som här målar upp. Jag kanske missuppfattade det, men som jag uppfattade sa att inte vill anställa personer som står mycket långt från arbetsmarknaden eller har svåra eller komplexa funktionsnedsättningar. Det var någonting med den inriktningen. Jag delar inte den bilden, men jag vill säkerställa att det är de personerna man anställer på eftersom det är uppdraget. Uppdraget för är att vara en möjlighet för de personer som inte kan få jobb på något annat sätt, till exempel via lönebidrag eller genom att på andra sätt komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Jag vill säkerställa att det verkligen är så det fungerar, för det är avsikten. Man kan konstatera att , som tillsattes och arbetade under den gamla regeringen och leddes av , lade fram många förslag inom området för personer med funktionsnedsättning och deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Många av de förslagen har vi genomfört, och andra är vi på gång att genomföra. Man kan också konstatera att den utredningen inte utredde . Det betyder att vi behöver se över en del av funktionen när det gäller vilka som arbetar med och hur det går för dem. En särskild sak som jag vill titta på är de utvecklingsanställningar som har jobbat med , se hur det har gått för den gruppen och hur man arbetar på det. Det är ett nytt uppdrag som har fått som är lite annorlunda än kärnuppdraget. Det handlar inte om att alla andra möjligheter är uttömda när man får en utvecklingsanställning, men det är också en tidsbegränsad anställning. 4 (M): Det är väl bäst att jag förtydligar så att det kommer till protokollet. När jag ställde mina frågor var det med hänvisning till den kritik som framkommit i medier, i det här fallet SvD:s granskning. Vi vet alla att det inte nödvändigtvis är så att alla mediala granskningar per automatik har rätt. Det var inte i det läget mina egna ord och mina egna iakttagelser, utan det var utifrån den kritik som framkommit. Jag håller med arbetsmarknadsministern om att det i finns och fanns många bra förslag. Några är genomförda, men ett antal är det inte. Jag hoppas att de kan bli genomförda, för jag tror att de skulle ha bra verkan. Utredningen togs fram av , som då var socialförsäkringsminister. Den belyste många viktiga områden, men vi behöver säkert belysa ännu fler. anställer en lång rad människor. De har regelverk som säger vad som ska gälla, vilken ersättning som ges och hur man får säga upp. Man får inte säga upp på grund av arbetsbrist eller dumpa priser. Det är viktigt när det är ett statligt företag, och såvitt jag vet har man inte blivit fälld för det. gör givetvis många goda insatser, och det är närmast livstidsanställningar. Det som jag tycker är intressant är utvecklingsanställningarna, som är med möjlig förlängning med . Jag har förstått att de har varit framgångsrika och att många har gått vidare från utvecklingsanställning till andra arbeten. Några har säkert gått vidare till andra arbeten inom . Det vore intressant att höra hur ministern ser på om det i grunden inte vore rimligt att överväga att alla som kommer till börjar via en utvecklingsanställning för att se om det finns andra möjligheter. Däremot bör kunna finnas där om inga andra möjligheter finns. När man lyssnar på arbetsmarknadsministern men också på andra företrädare för regeringen och Socialdemokraterna och därmed också LO‑förbunden och facken känns det i vissa diskussioner lite som back to basics och skyddade verkstad. Även i den interpellationsdebatt med som ministern refererade till handlade det mycket om industri i stället för service och så vidare. Vi har faktiskt ett helt annat samhälle och gör andra saker. Det är kanske inte helt lyckat att man har fokus på att blicka tillbaka på hur det var förr och hur vi gjorde då. Man bör snarare hitta lösningar för att anpassa organisationen till samhället. Vi har många som är i behov av anställningar, oavsett om det är eller olika former av lönestöd. Vi har ett antal förslag om lönestöden, som vi tycker är för många. Vi borde fokusera och snarare bara ha ett par lönestöd kvar. Vi har alltför många unga i sysselsättningsfasen som behöver komma ut i arbete på ett eller annat sätt. Där har vi stora utmaningar. Vad är regeringens förslag för att komma vidare där, utöver att granska ? På vilket sätt skulle denna granskning kunna leda till det? 5 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag har precis som hört mycket positivt om effekterna av utvecklingsanställningar. Det är bland annat därför jag vill ta reda på om de positiva signalerna stämmer och om det är ett bra sätt som vi bör bygga vidare på. Innan vi tar stora och vidare steg där är det viktigt att ta reda på hur det verkligen fungerar. Det är av bakgrunderna till att jag vill ge ett uppdrag exempelvis till Statskontoret att titta på detta. Jag tror inte att man vare sig kan eller bör gå bakåt, utan det handlar om att gå framåt. När det gäller vilken typ av arbetsuppgifter och arbeten som ska arbeta med är det klart att när man har ett uppdrag att vara arbetsgivare för de personer som inte har möjlighet att få jobb någonstans, som alltså inte kan få jobb hos de arbetsgivare där man kan få anställning med till exempel lönebidrag, betyder det att det finns ett behov av olika typer av arbeten och att dessa finns över hela landet, detta för att kunna vara en arbetsgivare just för dem som står allra längst från arbetsmarknaden på grund av nedsatt arbetsförmåga och funktionsnedsättning. Det är viktigt att säkerställa att man verkligen har möjlighet att vara den sortens arbetsgivare. Det är oerhört viktigt och även en viktig värdegrund i vårt samhälle att alla människor ska kunna bidra utifrån sin förmåga och få lön för det arbete de utför. Det kräver ibland att man har särskilda anställningar och anpassningar. är en viktig aktör för att kunna göra detta, och därför är det viktigt att det fungerar på allra bästa sätt. Jag vill säkerställa att det gör det. 6 (M): Tack, , för svaret! Det är bra om man blickar framåt. När jag ställde frågan om återgången och att titta bakåt gällde det bland annat ett av svaren från ministern i intervjun i . Där står att ministern tycker att man bör titta över vilka arbetsuppgifter som erbjuds och att många uppgifter ställer höga krav på social kompetens, vilket är en förändring. Hon refererade till att man hade en mer skyddad verksamhet. Det var en av delarna, men det var även en kombination av olika kommentarer från fackliga företrädare. Det är bra om vi får förtydligat här att och regeringen avser att blicka framåt, inte bakåt, och utveckla verksamheten i den tid vi lever i. Även om vi möjligen har olika lösningar hoppas jag att vi på båda sidor i politiken tycker att det är viktigt att personer som står långt från arbetsmarknaden och har funktionshinder erbjuds möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden och att vi gör vårt bästa, även om vi vill göra dessa delar på olika sätt. 7 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag vill tacka för debatten. Jag hoppas att vi kan återkomma till den, för det är en viktig fråga. Det är oerhört viktigt för de individer vi pratar om att alla människor utifrån sin förmåga får arbeta fullt ut och få lön för sitt arbete. Där är inte den enda aktören, men en mycket viktig sådan, som vi bör värna om men också utveckla. Jag hoppas därför att vi kan återkomma till debatten när vi har ett ännu bättre kunskapsunderlag att utgå ifrån. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2015/16:642 om beskattning av privatpersoners tjänster 8 Finansminister (S): har frågat mig hur jag anser att gränsdragningen för beskattningen bör se ut för privatpersoner som utför tjänster inom områden där människor hjälper varandra. I frågan beskrivs företeelser inom den så kallade delningsekonomin. Delningsekonomin kan förstås som transaktioner där underutnyttjade tillgångar säljs, hyrs ut, samägs eller samnyttjas. Det kan även handla om erbjudanden att utföra tjänster. Detta är i sig inget nytt, men digitaliseringen av ekonomin har ökat tillgängligheten och minskat transaktionskostnaderna. Vidare har medborgarnas och företagens förtroende för företeelsen ökat, och volymerna har tilltagit kraftigt. Sammantaget innebär detta nya utmaningar för skattesystemen som behöver kartläggas och analyseras. Därför gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera hur delningsekonomin påverkar skattesystemen. En övergripande rapport delredovisades , och erfarenheter från kontrollverksamheten ska redovisas . I delredovisningen konstaterar att skattereglerna är neutrala mellan aktörerna oavsett om de verkar inom den traditionella ekonomin eller delningsekonomin. Däremot blir reglerna komplexa, och det blir i vissa situationer svårare att förutse beskattningens konsekvenser för både utföraren och tillhandahållaren. Vidare ser en risk för skattefel inom delningsekonomin eftersom möjligheterna att göra effektiva kontroller kan försvåras. Regeringen följer noga utvecklingen i delningsekonomin, och samlade redovisning av uppdraget kommer att vara ett viktigt underlag i analysen av om det finns behov av regelförändringar. 9 (M): Till en början vill jag tacka finansministern för svaret. Jag tycker dock inte att det riktigt kom in på själva kärnproblemet, nämligen att vissa privata tjänster beskattas medan andra inte gör det. Digitaliseringen möjliggör mycket riktigt ett bättre resursutnyttjande, och delningsekonomin som begrepp betecknar de områden där man lyckats produktifiera tjänster mellan privatpersoner, det vill säga göra om tjänster eller produkter på så sätt att man kan tjäna pengar på dem. Häromkvällen visades exempelvis ett reportage på nyheterna där en kvinna via en app gjorde sin toalett tillgänglig för besökare på stan mot betalning. Att man ska kunna tjäna pengar på sin toalett hade väl ingen kunnat föreställa sig , och det är verkligen bara fantasin som sätter gränser. Delningsekonomin öppnar möjligheter för individer och företag att vara kreativa, hitta nya lösningar och tjäna pengar. rörande delningsekonomin är mycket intressant, och det är med spänning jag även avvaktar höstens slutrapport. Men hur är det med de privata tjänster som enligt ska beskattas men inte gör det, troligen till stor del för att personerna i fråga inte ens är medvetna om att de ska beskattas? Så är det exempelvis när vi som privatpersoner byter tjänster med varandra. sker det privat och i liten skala, men med nya tekniska möjligheter kan det komma att ske i väsentligt större omfång än , och någonstans går gränsen för när det blir något för lagstiftningen att ta tag i. Uberpop är en samåkningstjänst där privatpersoner via en app erbjuder andra att åka med i deras bil mot betalning. I reagerade taxibranschen snabbt på Uberpop och pekade på de olika regelverk som finns och som inte följs. har bekräftat att Uberpop bryter mot regler, förare har dömts för olaga taxitrafik, och Uberpop är inte längre tillgängligt hos oss. Man kan fråga sig vad som hade hänt om taxibranschen inte drivit på för att stoppa Uberpop. har tagit fram riktlinjer för vad som gäller när man kör folk mot betalning och när man hyr ut sin privatbostad. Det finns även information om vad som gäller när man byter tjänster, men gränsdragningen är svår. Om jag hjälper finansministern att lägga om taket mot att finansministern hjälper mig att måla mitt hus, kommer vi då att följa regelverket med säkerhetsåtgärder som finns i föreskrifter om takarbete, med förankring med livlinor och annat? Vi kommer troligen inte ens tänka på att det är en tjänst som är skattepliktig från första kronan och inte heller se oss som en del i delningsekonomin. Det säger sig självt att ingen vill ge sig in på att reglera privatpersoner som hjälper varandra; det är ju något positivt med hjälpsamma människor och dessutom i princip omöjligt att följa upp och kontrollera. Men det är ändå en viktig fråga, och den kan komma att bli allt viktigare i och med att privata tjänster utförs och byts i allt större skala. Min fråga till finansministern blir därför hur vi säkerställer att gränsdragningen hanteras lika inom alla områden där privatpersoner utför tjänster. 10 Finansminister (S): Jag vill också tacka för interpellationen. Detta är en intressant fråga som behöver både debatteras och analyseras mer än vad som skett , i takt med att dessa företeelser växer. Precis som framhåller är detta något positivt. Det handlar om att använda befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. Det handlar om att använda de hus, toaletter eller vad det nu kan vara, som var och en äger, på ett mer effektivt sätt. Det är i grunden något mycket positivt, och det kan naturligtvis öppna för nya former av företagande och nya entreprenörer. Här är det bara fantasin som sätter gränser för hur vi kan använda den nya tekniken för att utnyttja de befintliga resurserna på ett mer effektivt sätt än . Precis som påpekar kommer det också att leda till att man behöver ha en närmare fundering på vilka nya gränsdragningsproblem som kan uppstå i denna typ av verksamheter. Att man byter tjänster med varandra är ju ingenting nytt. Det har ju funnits . Man hjälper varandra att flytta, Grannar eller vänner hjälps åt med att måla om huset, göra om i trädgården eller vad det nu kan vara. Detta är inget nytt. Däremot finns det en del fenomen som innebär att det antal tjänster man byter med varandra ökar, och där är det viktigt att man tittar på gränsdragningsproblemen och hur man kan säkerställa att de nödvändiga regelverken följs. Vi är nog bara i början av det arbetet. Här kommer det att behöva ske nytt analysarbete. Jag ser fram emot , som kommer . Den kommer närmare att titta på hur man kan utöva kontrollverksamhet, så att man säkerställer att det blir rätt skatteuttag i de här verksamheterna. 11 (M): Jag var en av dem som hängde på låset när släppte rapporten , så jag ser också fram emot oktober. Visst har det alltid funnits tjänster som man byter. Men frågan är om människor egentligen känner till att de ska beskattas enligt regelverket. I beskattas de tjänster som privatpersoner utför. Det handlar om skatt beroende på summa, arbetsgivaravgift, deklaration för mottagaren och, om summan överstiger , kontrolluppgift för köparen. Digitaliseringen öppnar dock fler möjligheter för människor att hjälpa varandra inom allt fler områden. Uberpop har som fenomen betraktat väckt känslor. Hos vissa är känslorna positiva, när man kanske ser en möjlighet att tjäna några extra kronor eller att på ett billigt sätt få en åkning hem. Hos andra är de negativa, eftersom man anser att konkurrens inte sker på lika villkor och att helt andra krav ställs på professionella utförare än på privatpersoner. Efter några fällande domar har Uber som sagt lagt ned sin Uberpop-tjänst, som var riktad mot just privatpersoner som erbjuder samåkning till andra privatpersoner mot betalning. En intressant situation uppstår därför när en statlig institution, , finansierar framtagandet av en app för just samåkning. Visst, målgruppen är föräldrar till barn i idrottsföreningar, men det handlar i övrigt om samma sak: Privatpersoner kör andra privatpersoner mot mindre betalning. Även finansministern måste se ironin i detta. Det visar också tydligt på gränsdragningsproblematiken. Vad kan då göras? återkommer som sagt med en slutrapport om delningsekonomin. Det har lanserats olika förslag för att underlätta för delningsekonomin, till exempel det förslag som framförts av Muf och Grön Ungdom och av företagen , som innebär att de första 20 000 intjänade kronorna blir skattefria och ett minskat regelkrångel. Ett alternativ skulle kunna vara att man spinner vidare på det populära avdragskonceptet med och och utvidgar med ytterligare begrepp, till exempel RÄT, för ”rättvist”. Frågan kvarstår dock om det är tillräckligt att fokusera på delningsekonomin, eftersom det fortfarande finns en gränsdragningsproblematik när det handlar mer om hjälp eller byte av tjänster än om att tjäna pengar på en marknad och om hur man kan bli av med regelkrånglet. Jag erkänner att jag dessutom är nyfiken på hur finansministern skulle reagera om byggbranschen eller städbranschen skulle ställa samma krav på likvärdiga villkor som taxibranschen har gjort. Jag har inte hört talas om att så skulle vara fallet, kanske på grund av att det är så vanligt att vi hjälper varandra inom dessa områden i . Frågan är kanske mer av hypotetisk natur. Men beroende på hur vi ökar regelverk och lagstiftning som rör professionella utförare på dessa områden, parallellt med att möjligheterna att hjälpa varandra privat eller byta tjänster med varandra blir allt större, kan det vara klokt att åtminstone ha funderat på det. Googlar man på ”byteshandel” lär man sig att byteshandel är relativt vanlig i flera andra länder, ofta med egna lokala valutor. Så är det inte i , även om det finns så kallade bytesringar. Anledningen till detta sägs vara just våra skatteregler. Om regeringen nu är så positiv till delningsekonomin som man säger – och det betvivlar jag inte – varför tar man då inte alla sorters privata tjänster i beaktande och även ser till de tjänster som byts? 12 Finansminister (S): Jag tror att det finns stor potential i delningsekonomin, av flera skäl. Självklart tror jag att det handlar mycket om att vi kan använda våra befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. På så sätt finns ett tydligt grönt perspektiv i delningsekonomin. Att dela på bilar i bilpooler är ett sätt att åstadkomma detta. Det finns också andra sätt att till exempel dela bilar eller använda befintliga bostäder på ett mer effektivt sätt än . Det är väldigt positivt. Skattereglerna är för det mesta tydliga. Det har också kommit fram till. Däremot kan kontrollverksamheten bli svårare om det är mycket transaktioner mellan privatpersoner. Vi vet att vid transaktioner mellan privatpersoner ökar risken för skattefel.