prot · H30972 · 2016-03-01 00:00:00 — § 1 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2015/16:22 för från socialförsäkringsutskottet och 2015/16:23 för från trafikutskottet. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:420 Interpellation 2015/16:420 De statligt ägda företagens förluster av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:425 Interpellation 2015/16:425 Strandskyddet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Klimat- och miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:429 Interpellation 2015/16:429 Effekterna av att ta bort kömiljarden av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inrikes resa. Interpellation 2015/16:431 Interpellation 2015/16:431 Barnäktenskap av Boriana (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 3 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2016:1 Transparensen i budgetpropositionen – Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:PN1 till 2015/16:RJ1 till utbildningsutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:AU5 Skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar 2015/16:CU22 Rättelse i utsökningsbalken 2015/16:JuU25 Åtgärder mot missbruk av svenska pass 2015/16:JuU10 Patent- och marknadsdomstol 2015/16:JuU13 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll 2015/16:SkU16 Inkomstskatt 2015/16:SkU21 En ny tullag 2015/16:UbU10 Studiestöd 2015/16:UbU11 Förskolan Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2015/16:MJU7 om tillsyn över transporter av farligt avfall m.m. 2015/16:MJU9 Landsbygdspolitik § 6 Svar på interpellation 2015/16:383 om nationellt förbud mot mikroplast 1 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig hur jag och regeringen går vidare med förslaget om ett nationellt förbud mot mikrokorn av plast i kosmetiska produkter som sköljs av. Föroreningen av mikroplaster utgör ett allvarligt hot mot de organismer som lever i havet och även mot människors hälsa. De kan tränga in i djurens vävnader och orsaka skador eller störningar i ämnesomsättning och fortplantning. Många plaster kan också binda fettlösliga molekyler. Det finns en risk att de därmed skulle kunna transportera långlivade miljögifter upp i näringsväven. Att minska föroreningarna av mikroplaster i havet bör därför ses som en försiktighetsåtgärd i arbetet med att minska gifterna i vardagen. Regeringen gav Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag i syfte att intensifiera arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. I uppdraget ingår att Kemikalieinspektionen ska föreslå nationella begränsningar om det bedöms nödvändigt. Bland de exempel på områden som myndigheten ska studera anges mikroplaster. Regeringen har bedömt att den avsiktliga användningen av mikroplaster i kosmetiska produkter och andra produkter är ett lämpligt område för överväganden om nationella begränsningar. Det finns inte någon EU-reglering av mikroplaster. har dessutom inte lagt fram något förslag till reglering, trots upprepade uppmaningar från och andra medlemsstater, senast vid miljörådet . Kemikalieinspektionen bedömer i sin redovisning av uppdraget att EU:s kemikalieförordning Reach inte utgör något hinder för ett nationellt förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter. Myndighetens studie av marknaden i visade att av de undersökta produkterna innehöll mikrokorn av plast. Kemikalieinspektionens redovisning bekräftar även att användningen av mikroplaster i kosmetiska produkter är helt onödig eftersom det finns fungerande och mer miljövänliga alternativ. Tillverkare och handel borde därför för länge sedan ha plockat bort sådana produkter ur sitt sortiment. Frivilliga åtgärder från näringslivet är viktiga. Därför välkomnar jag det ansvar som flera producenter har tagit. De har minskat miljöbelastningen och visat att det går att hitta fullgoda alternativ. För att resultaten av frivilliga insatser ska bli bestående behöver de upp av regleringar. Regeringens hållning är att när inte räcker till ska gå före. Detta är ett sådant fall. Att förbjuda mikroplaster i kosmetiska produkter som sköljs av skulle vara ett enkelt steg att säkerställa minskade utsläpp av mikroplaster i havet. Kemikalieinspektionens redovisning är nu föremål för remiss. Därefter kommer regeringen att ta ställning till förslaget. Regeringen har parallellt uppdragit åt att identifiera viktiga källor i till utsläpp av mikropartiklar av plast i havet och verka för att minska utsläppen från dessa källor. ska slutredovisa uppdraget . Andra berörda myndigheter ska bidra till ett systematiskt och samordnat genomförande av uppdraget. Avfallspolitiken kan också bidra till att hejda ökningen av mikroplaster. Där har flera initiativ tagits både på EU-nivå och på nationell nivå. Ett sådant exempel är EU-kraven om minskad förbrukning av plastbärkassar, där regeringen har gett i uppdrag att föreslå hur detta ska genomföras i . Jag kan konstatera att genomförande av uppdraget är i full gång. hölls en workshop med representanter från kommuner, branschorganisationer inom näringslivet, avfallsorganisationer, miljöorganisationer och akademin. har gett IVL i uppdrag att redovisa en kartläggning av källor till spridningsvägar av mikroplaster i havet. IVL redovisar sin kartläggning . Min målsättning med uppdragen till Kemikalieinspektionen och är att ska bli ett föregångsland i att utveckla och genomföra åtgärder som minskar spridningen av mikroplaster i miljön. Jag har goda förhoppningar om att vi ska kunna nå dit. 2 (M): Deputy prime minister . Så presenterades klimat- och miljöministern på det stora klimattoppmötet i . Det är en titel som förpliktar mycket, kanske inte främst på grund av doktorstiteln utan för att det är vice statsministern i . har nämligen legat före vad gäller miljöpolicy och forskning. Tack vare tillväxt, forskning och till viss del även en modig politik ligger vi före inom många politikområden som rör just miljö och klimat. Ett tydligt exempel på detta var när miljö- och jordbruksutskottet behandlade en subsidiaritetsprövning när det gäller begränsningen av kvicksilver, som är en självklarhet för oss . Det visar att vi ligger långt före. Men när vi talar om mikroplaster kan det kännas lite fjärran om man tittar ut i världen. Många länder dras med det tydligaste miljöproblemet att de får luftföroreningar efter tillagning av mat över öppen eld inomhus. Det är tydligt att de har en annan problematik och därför andra lösningar. Men i takt med att fria ekonomier utvecklas kommer de antagligen att rusa igenom industrialisering och digitalisering snabbare än vad vi har gjort. Då kommer även de att behöva ställa dessa frågor, det vill säga att den forskning som vi tar fram och den miljöpolicy som vi skriver kommer andra att läsa och ta till sig. Därför är det viktigt att vi gör rätt från början när det gäller mikroplaster. Vi vet att mikroplaster finns i nästan alla vattendrag. Men vi har svårt att rena dem, och vi har inte någon egentlig möjlighet att göra det storskaligt . Därför är det viktigt hur vi gör när vi går framåt. Det är också därför som jag har valt att ställa denna interpellation. När det gäller mikroplaster nämner statsrådet att EU inte har någon reglering. Men till exempel kemikalielagstiftningen, som också gäller ämnen som vi har svårt att se med blotta ögat, är harmoniserad inom EU. Det är därför som det är intressant att fundera på hur en EU-reglering ska se ut och att man kommer med förslag på det, vilket regeringen också har lyft fram för kommissionen. Jag tror att det är bra att vi har en harmoniserad lagstiftning i EU vad gäller kemikalier. Jag tror att det skulle vara en fördel också när det gäller mikroplaster, eftersom utsläppen inte bryr sig om nationella landgränser och eftersom handelshinder är ett hot mot utveckling och frihandel som skapar tillväxt. Tillväxt är nämligen viktig när vi vill vidta miljöåtgärder. Därtill kan man lägga globala värdekedjor som inte är helt oviktiga. Därför skulle jag i mitt första inlägg vilja be statsrådet att förtydliga vad regeringen egentligen anser om nationella åtgärder, lite grann kontra vad EU håller på med. EU undersöker om den frivilliga utfasningen av branschen går tillräckligt snabbt eller om EU-regler krävs. Finns det mer att rapportera om denna process, eller gör regeringen en egen bedömning? Är det korrekt uppfattat av mig att regeringen hellre skulle se krav på EU-nivå än dessa nationella särregler? 3 Klimat- och miljöminister (MP): Jag var ganska tydlig och ingående i mitt inledande svar och redogjorde för alla de initiativ regeringen jobbar med just nu som har bäring på mikroplaster. Det är både ett kemikalieproblem och ett avfallsproblem, ska vi väl säga. Det är kombinerat. Vi i vill gå före och visa vägen, och det gör vi på flera miljöområden. När det gäller att värna medborgarnas hälsa och skydd mot farliga kemikalier tror jag att det är oerhört viktigt att vi säkerställer att vi håller en hög skyddsnivå i . Det är viktigt av hälsoskäl, helt enkelt, men vi har precis som ledamoten pekade på även ett ansvar att visa vägen för andra länder som just nu inte ser detta som sitt största problem men som kommer att komma i ett sådant läge. I det läget är det också viktigt att se hur vi jobbar tillsammans med branschen i utvecklingen av produkter. Jag är nämligen övertygad om att framtiden för hållbara produkter som är säkra för medborgare och konsumenter är produkter där man har tänkt till i giftighetsfrågor och när det gäller hur produkterna spelar i ett hållbart samhälle. De kanske bygger på kretslopp och på hur annan produktion i samhället redan har sett ut. Framför allt tänker man längre: Vad händer när produkten inte längre används till det den är såld för att användas till? Vad händer med mobiltelefonen när konsumenten vill byta ut den? Det handlar om att tänka på kretsloppen. Det är ju väldigt spännande, för i har vi flera bolag som vill ligga i framkant i sin bransch. Bland annat när det gäller mikroplaster ser vi att majoriteten av de kosmetiska, avsköljbara preparaten – tandkräm, duschgeler och så vidare – är utan mikroplaster. Det är oerhört välkommet. Vi har dessutom en branschorganisation som aktivt jobbar med att dess medlemsorganisationer och företag ska ha ett program för att fasa ut detta. Det är någonting vi måste jobba tillsammans med, och ett sätt att stödja en sådan utveckling är att vara tydlig med att till medborgarna kunna leverera produkter som inte är farliga för vare sig hälsan eller miljön. Därför är Kemikalieinspektionens förslag att man inför ett sådant förbud i , i samma tidsanda som den branschen själv har jobbat i, det vill säga efter 2018. Parallellt med detta är det jätteviktigt – det är absolut intentionen från regeringen, och det är så vi bedriver arbetet – att jobba med EU-spåret. Vi har nämligen en gemensam marknad. Självklart får det ännu bättre resultat för miljön om fler produkter i hela är säkra både ur miljö- och hälsosynvinkel. Därför jobbar vi alltid med en väldigt tydlig och prioriterad EU-hantering i kemikaliefrågorna. Jag kommer att ta upp ett antal kemikaliefrågor när jag deltar i miljöministermötet som hålls nu . 4 (M): Jag tackar för svaret. Jag tycker att det är väldigt bra att regeringen fortsätter att driva på i EU vad gäller kemikalielagstiftningen. Det är ju en ambition man delar med både den tidigare alliansregeringen och regeringar . Färre särregler, och färre nationella särregler, skapar bättre förutsättningar för internationell handel. Den tillväxten är avgörande för spridningen av idéer och tillväxt som gynnar miljön genom minskade utsläpp, bättre resursanvändning och så vidare. Vad gäller utsläppen i är det tydligt att samarbete är vägen framåt. Ju fler länder som slutar skölja mikroplaster i havet, desto bättre. Havet är ju någonting vi delar på. Jag vill också understryka att det kan vara rätt att införa nationella särregler. Ett exempel på det har varit bisfenol A i vissa livsmedelsförpackningar som barn kommer i kontakt med. Jag får väl också instämma i besvikelsen över att branschens substituering av mikroplaster i kosmetiska produkter som sköljs av inte går fortare, men man kan ändå konstatera att branschen gör mycket. En pågående EU-utredning tittar på om den frivilliga utfasningen går så pass fort att EU-regler kanske inte ens är nödvändiga, och siffror man talar om i visar att det handlar om att bli fri från mikrokorn i kosmetiska produkter som sköljs av. Jag tycker att det är tydligt att substitueringen är av stor betydelse. Det är någonting vi borde diskutera mer i andra sammanhang och inte bara när det gäller mikroplast. En följdfråga som är ganska naturlig är dock om det är rätt att stifta en lag som riskerar att bli ganska symbolpolitisk och kanske inte verkar så mycket, i det fall branschen är klar redan till 2017. Frågan är alltså om detta är det som gör stor skillnad just nu eller om branschen egentligen kommer att föregå detta. Det kanske vi skulle vara glada för alldeles oavsett, men är det rätt tid och läge att lägga resurser på just detta? Problemet med mikroplaster finns nämligen inte bara i kosmetiska produkter man sköljer av utan i många andra källor. 5 Klimat- och miljöminister (MP): Jag är av uppfattningen att vi inte kan jobba nog med att säkra både människors och miljöns hälsa från produkter som innehåller onödigt farliga material. Mikroplaster har, som jag har redogjort för, en potential att sprida miljögifter. Inte minst ser vi det i den miljön. Därför är det befogat att titta på alla förslag på hur man kan gå vidare för att säkra miljön i det sammanhanget. Kemikalieinspektionens underlag till regeringen är som jag sa på remiss, och vi kommer att behandla och ta ställning till det konkreta förslaget. Men man redovisar i underlaget att så mycket som av den här produkttypen på marknaden i – tandkrämer, duschgeler och liknande – fortfarande innehåller mikroplaster, trots att det finns en uppsjö fungerande alternativ som används av majoriteten på marknaden. Jag är ganska övertygad om att det är svårt att få bort de där enbart genom branschorganisationens frivilliga arbete, och det beror på att de säger att i stort sett hela deras bransch har ställt om. Problemet är att det på marknaden inte bara är branschorganisationens aktiva medlemsföretag och organisationer som verkar. Jag kan snarare se att de kommer att få problem. Om de har gått före och varit duktiga och fasat ut mikroplasterna från sina produkter vill ju jag att de ska fortsätta känna att de har gjort ett bra jobb. Det tycker inte jag att vi ger dem förutsättningar för om vi som politiker säger: Nej, det här är inte ett så stort problem. Det finns ju andra stora miljöproblem, så vi låter de företag som har produkter som inte är miljöbra fortsätta konkurrera med de miljöbra produkter som har tagits fram – trots att det finns fullgoda alternativ och trots att vi har oerhört stora belägg framför allt för att mikroplaster är ett bekymmer i den miljön men också för att de kan sprida andra tungmetaller. Jag tycker alltså inte att det är ett bortkastat arbete. Det är ett viktigt arbete, och jag tror dessutom att det stöder de företag som ligger i framkant. Min uppfattning är inte heller att EU gör tillräckligt för att de egentligen också är framme vid att införa en sådan här reglering – långt ifrån. De signaler jag får från är att man inte gör någonting alls när det gäller mikroplastfrågan. Det är snarare som har klivit fram, där man har antagit ett liknande förslag för sin marknad. Jag tycker att fler länder i EU borde göra det, och jag är övertygad om att fler länder i EU får upp ögonen för det om vi i är tydliga och tillsammans med vår bransch och vår marknad säger att detta är på väg ut – och sätter ett slutdatum. 6 (M): är ett väldigt stort land med en ganska stor marknad och kan därför påverka globala värdekedjor på ett sätt inte har riktigt samma möjlighet att göra. Därför är EU vår allra bästa miljöorganisation, vilket jag tror att statsrådet instämmer i. I mitt avslutande inlägg vill jag väl mest tacka för en bra debatt. Även om detta är ganska små ämnen som är svåra att se med blotta ögat är de viktiga – för , men kanske framför allt för EU och för de länder som är på väg att göra vår resa. Därför ser jag också fram emot att redovisar sitt uppdrag , för det vi har diskuterat är en dellösning. Det är en ganska liten bit i ett större problem när det gäller marint skräp och så vidare. Då kan vi tala om hela avfallshierarkin också. Lejonparten, alltså de verkligt stora utsläppen av mikrokorn, kommer nämligen egentligen från större plastbitar som har brutits ned i naturen. Det har forskning i andra nordiska länder också visat. Jag tror alltså att vi får anledning att debattera detta på nytt, antagligen , och jag är övertygad om att det kommer att vara ett angeläget ämne även då. 7 Klimat- och miljöminister (MP): Även jag tackar för en god debatt. Det är viktigt att diskutera vad som är ett hot mot vår miljö och vår miljö i övrigt. Vi ser att kemikalier och olika gifter ansamlas från våra mänskliga aktiviteter och våra produkter, i det här fallet från plaster eller just produktgruppen mikroplaster i avsköljbara dusch- och tandkrämsprodukter, vilket skapar problem i miljön. Vi som politiker har ett ansvar att se till att vi gör, om jag får citera ledamoten, rätt från början. Och det tror jag att vi har möjlighet att göra om vi går vidare och är aktiva med att säkerställa att vår reglering på området stöder de företag och organisationer som hittar alternativen, för det finns alternativ till just de här produkterna. Det vidare perspektivet på hur avfallshanteringen av inte minst plaster säkerställs och förbättras är också ett viktigt uppdrag. Vi ser att det här hänger väldigt mycket ihop. Jag är övertygad om att vi kommer att återkomma till den här viktiga debatten. Jag hoppas att min oro för att kommer att säga nej till alla typer av nationella förbud är obefogad. Även när EU:s dörr är stängd för de här frågorna är det enda sättet att påverka EU att medlemsländerna är tydliga med att de faktiskt prioriterar kemikalielagstiftningen, precis som alliansregeringen var när det gällde bisfenol A i livsmedelsförpackningar som vänder sig till barn. Jag hoppas att vi kan stå starka och tydliga från i att det är den utveckling som vi vill se i , ett som också tar hänsyn till miljön och till människors hälsa. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2015/16:356 om höjda marginalskatter och effekter på arbetsmarknaden 8 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag ser några risker för att de höjda marginalskatterna påverkar i vilken utsträckning människor väljer att söka sig till avancerade utbildningar och om jag ser några risker för att de höjda marginalskatterna påverkar arbetstagares vilja att göra karriär och förlägga sitt arbetsliv i . Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi stora underskott i statens finanser. Angelägna satsningar och framtidsinvesteringar har därför behövt finansieras med bland annat höjda skatter. Högre skatter för personer med relativt hög inkomst har både en god fördelningsprofil och ger nödvändiga skatteintäkter. Det är möjligt att skatter kan påverka valet att fortsätta studera eller att arbeta på den svenska arbetsmarknaden, men det är min uppfattning att det är långt ifrån den enda faktorn som påverkar dessa val. Det finns en mängd andra faktorer som avgör huruvida man ska satsa på universitetsstudier. Därför är det också missvisande att bedöma politiken utifrån enskilda finansieringsåtgärder. Politiken måste ses i sin helhet. Att utbildningsväsendet håller hög kvalitet och att utbildningsplatser finns är viktigt för att personer ska kunna delta i högre studier. I vårändringsbudgeten 2015 föreslog regeringen ökade medel för fler utbildningsplatser på universitet och högskolor. Jag vill också framhålla att regeringen satsar på att förbättra kvaliteten i universitets- och högskoleutbildningarna i form av större fokus på arbetsmarknadsanknytning, internationalisering och nära samband mellan utbildning och forskning. Vad gäller sysselsättning och arbetslöshet görs i budgetpropositionen en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik. Politiken bedöms sammantaget leda till högre varaktig sysselsättning och till lägre arbetslöshet framöver. 9 (M): Jag vill givetvis tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag har även hört att arbetsmarknadsministern nu kallas för superminister. Det vore då intressant om jag hade kunnat få ett superbra svar. Men arbetsmarknadsministern svarar att marginalskattehöjningarna möjligen kan påverka arbetsmarknaden och hänvisar sedan till underskott i statens finanser. Men frågan var om ministern ser några risker med de höjda marginalskatterna och i vilken utsträckning de påverkar människor att söka sig till avancerade utbildningar. Det finns ju forskning på området, så svaret är tveklöst: Ja. Men det är möjligt att det kommer in en massa ideologi i frågan, och då hjälper det ju inte vad forskningen säger. En annan fråga är om statsministern frågade arbetsmarknadsministern: Om vi höjer skatten på arbete till den högsta i världen, kommer det då att leda till fler jobb? Svaret är givetvis nej, fru talman. Det är klart att det inte kommer att leda till fler jobb. Och statsministern lovade att fråga alla sina ministrar om olika förslag leder till fler jobb eller inte. Möjligtvis glömde han att ställa den frågan till arbetsmarknadsministern. Om han hade frågat skulle jag gärna vilja veta vad arbetsmarknadsministern hade svarat på frågan om de högsta skatterna i världen leder till fler jobb. Det första ministern hänvisar till är att den nya regeringen såg stora underskott i statens finanser. Är det då rätt att öka marginalskatterna ytterligare, eller är det bättre att se över utgifterna? När Alliansen tog över 2006 var statsskulden av bnp. När vi lämnade över till den nya rödgröna regeringen låg den på av bnp. kommer skulden att öka igen lavinartat. Det finns ju inga begränsningar på utgifterna. När det gäller just marginalskatterna riskerar man ju att inte få in de pengarna, eftersom människor logiskt sett tenderar att göra någonting annat än att arbeta om man inte får tillräckligt bra betalt för den extra timme man arbetar. Kontentan av detta är att Alliansen lämnade över ett väl rustat . Det finns andra rapporter som visar att utbildning lönar sig väldigt dåligt i jämfört med andra länder. Det kan ge allvarliga problem när det gäller matchningen på arbetsmarknaden. Människor i utbildar sig givetvis, men utbildar de sig till de yrken som efterfrågas av marknaden? Frågan är förstås hur det blir framöver när våra marginalskatter blir . Vi kan jämföra med , där utbildningspremier fungerar väldigt bra. Där fungerar även matchningen mycket bättre. har den sämsta avkastningen per utbildningsår i hela , och det är inte bra. Fråga nummer två var om arbetsmarknadsministern ser en risk för att de höjda marginalskatterna påverkar arbetstagarnas vilja att göra karriär i och vilja att stanna kvar i landet. Eftersom utbildningspremierna i är låga finns det betydande risker att förmågor flyttar till andra länder. Jag anser att vi borde arbeta i en riktning där utbildning lönar sig mycket, mycket mer. har vi världens högsta marginalskatter. Vi är världsmästare i skatter. var det som var världsmästare, men är det faktiskt vi som är världsmästare.