prot · H40925 · 2016-11-09 00:00:00 — Vi har en bolånemarknad som präglas av bristande konkurrens och höga vinstmarginaler för bankerna. Då måste vi ge konsumenterna verktyg att kunna bli mer aktiva och förhandla räntorna. Givet de höga vinsterna på bolån finns det helt klart ett förhandlingsutrymme. En amorteringsplan ska också tas fram för det aktuella lånet för att stimulera en sund amorteringskultur. Detta är oerhört viktigt eftersom det är vanligt att bostäderna är belånade av värdet. Att belåningsgraden är så hög är riskfyllt inte bara för konsumenten utan även för den ekonomiska stabiliteten i stort. I lagstiftningen införs även skärpta regler för marknadsföring samt skyldighet för långivaren att ge konsumenten anpassad information genom ett standardiserat EU-faktablad innan avtal ingås. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden I propositionen föreslås en ny näringsrättslig lag om verksamhet med bostadskrediter. Där regleras att företag som ger eller förmedlar bolån ska ha tillstånd och stå under tillsyn. Regler kring den som vill kalla sig oberoende rådgivare eller kreditförmedlare skärps. Man får inte ta emot ersättningar från någon annan än konsumenten och måste utgå från ett tillräckligt stort antal kreditavtal för att få kalla sig oberoende. Detta ger helt enkelt oss konsumenter en tydligare innehållsförteckning för den rådgivning eller kreditförmedling som vi överväger att använda oss av. Är du inte oberoende ska du heller inte kalla dig det. Viktiga krav på tillräcklig kunskap och kompetens hos personalen ställs också i den nya lagen. Genomförandet av bolånedirektivet är ett viktigt steg för en välfungerande bolånemarknad med högt konsumentskydd och hållbar utlåning. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 15 (V): Vi debatterar civilutskottets betänkande om stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Förslaget kommer att innebära att konsumenternas inflytande över bolånemarknaden ytterligare stärks. Det är en välkommen åtgärd för det stora antal konsumenter som äger sin bostad. Vi har en snedvriden bostadsmarknad, där många tvingas köpa sin bostad på grund av att det inte finns några andra alternativ. För att kunna köpa sin bostad måste den överväldigande majoriteten ta stora bostadslån och skuldsätta sig , kanske för resten av livet. För många människor är därför bostadsköpet den viktigaste ekonomiska transaktion som de gör i livet. Beslutet om hur stort lån en person ska ta och på vilka villkor har därför stor betydelse för människors framtida liv och privata ekonomi. är det svårt för en konsument att få en bra insyn i hur bolånemarknaden fungerar, till exempel hur prissättningen av bolån går till. Bolånemarknaden är komplicerad och krånglig att förstå sig på, och banker och andra kreditgivare har utan tvekan ett stort kunskapsövertag gentemot konsumenten. Denna obalans till bankernas fördel är viktig att göra något åt, och därför behöver konsumentskyddet på bolånemarknaden stärkas. En välfungerande bolånemarknad är inte bara av stor betydelse för den enskildas ekonomi utan även för samhällsekonomin i stort. Ungefär två tredjedelar av befolkning bor i eget hus eller i bostadsrätt. uppgick utlåningen till hushållen i med bostad som säkerhet till , vilket är en enorm summa. På en marknad av denna storlek kan brister i regleringen eller marknadsuppträdandet ge negativa effekter som sträcker sig utanför den specifika marknaden. Vi minns alla vad som hände när bostadsbubblan sprack i och vilka enorma konsekvenser det fick för både privatpersoner och samhället i stort. Det visar på vikten av att ha ett regelverk som bidrar till stabilitet och som motverkar finansiella obalanser. De föreslagna lagändringarna innebär bland annat att konsumenten ska få tydligare information, bättre insyn i hur räntan bestäms och minst sju dagars betänketid att överväga ett erbjudande om en bostadskredit. Konsumenten ska också få ett förslag till en amorteringsplan. Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden Det blir skärpta regler för rådgivning avseende bostadskrediter. Exempelvis införs ett förbud för den som utger sig för att lämna oberoende rådgivning att ta emot ersättning från någon annan än konsumenten. Alla dessa förslag är bra och stärker konsumentens makt och insyn på bostadsmarknaden. Jag välkomnar också förslaget att banken eller kreditinstitutet inte ska kunna kräva att konsumenten för att få en bostadskredit också måste köpa andra finansiella produkter eller tjänster. De stora bankerna fortsätter att göra miljardvinster på framför allt bolånen. Det är mot den bakgrunden rimligt att ge konsumenterna större insyn i hur räntorna bestäms. Det är därför förvånande att de borgerliga partierna inte anser att det är viktigt att konsumenterna ges full möjlighet att förstå hur räntan bestäms vid bostadskreditavtal, något som i allra högsta grad påverkar privatekonomin. En tydligare räntesättning ger konsumenten ökade förutsättningar för att jämföra olika krediter och välja det alternativ som passar hen bäst. Jag anser även att det är bra att och har ett gemensamt tillsynsansvar. Det är två myndigheter som har lång erfarenhet av att samarbeta. behöver finnas med i detta sammanhang för att säkra och stärka konsumentperspektivet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 8 En integrerad EU-politik för En integrerad EU-politik för ((2016) 21 slutlig) En integrerad EU-politik för 16 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i utlåtandet. Jag välkomnar och den höga representantens fortsatta engagemang i , vilket uttrycks i meddelandet. Meddelandet är välbalanserat mellan land och hav samt mellan miljö och hållbar ekonomisk utveckling. Det är av största vikt att EU fortsätter sina ansträngningar för att utveckla en välavvägd och sammanhållen politik för . presenterade regeringen en ny inriktning för miljöpolitiken i med förstärkta insatser inom för klimat och förnybar energi, ökat rättsligt skydd för känslig natur i och robusta regleringar som säkerställer högsta skyddsnivå vid oljeborrning i . Man ska även verka för att det inrättas institutioner som säkerställer ett hållbart fiske i , något som ytterligare förtydligar engagemang för området. En integrerad EU-politik för EU måste i sitt beslutsfattande fästa särskild uppmärksamhet på de unika förhållanden som råder i . Det finns flera skäl till att måste skyddas. Det handlar bland annat om att bromsa den globala uppvärmningen, förhindra skadliga utsläpp, skydda utrotningshotade arter och värna urfolks traditionella livsstil. Det finns, också i , ett behov av ett förstärkt skydd för havsområden utanför nationell jurisdiktion. Ett tillämpningsavtal till med målet att skydda och bevara den biologiska mångfalden i områden utanför nationell jurisdiktion vore välkommet. I detta avseende är det positivt att meddelandet lyfter fram behovet av att förbättra balansen mellan bevarande och nyttjande av den biologiska mångfalden. Förutom fokus på bland annat internationellt samarbete för att kunna svara på klimatförändringarnas inverkan på och fokus på att främja och bidra till hållbar utveckling presenteras i meddelandet tre centrala strategiska målsättningar och prioriterade politikområden för en integrerad EU-politik för : klimatförändring och skydd av miljön hållbar utveckling i och kring internationellt samarbete om frågor som rör . Klimatförändringarnas effekter i den arktiska regionen har blivit alltmer påtagliga och framträdande. Uppvärmningen i sker dubbelt så fort i jämförelse med genomsnittet för den globala uppvärmningen. Isavsmältning på land och till havs samt utsläpp och föroreningar skapar en negativ synergieffekt som leder till stora påfrestningar på regionens sköra och ovärderliga ekosystem. Trots ett antal forskningsprojekt och genomförda program för observation och övervakning av är kunskaperna om de arktiska systemen fortfarande bristfälliga. Därför är det välkommet att EU avsätter motsvarande för forskning om under programmet Horisont 2020. När det gäller en hållbar ekonomisk utveckling står den arktiska regionen inför särskilda utmaningar. är glesbefolkat och har stora utmaningar gällande transportförbindelser. Meddelandet lyfter fram att rymdinfrastruktur har en allt viktigare roll att spela när det gäller att förbinda människor och företag och när det gäller att tillgodose behov som utbildning, hälsa, språk och kultur. Horisont 2020 skulle kunna påskynda omsättningen av forskningsresultat till teknik och tjänster med kommersiell potential för kalla klimat. Det är viktigt att de insatsförslag som läggs fram tar hänsyn till befolkningen i regionen, deras traditionella försörjningsmöjligheter och den ekonomiska utvecklingens inverkan på miljön i . En ökad konkurrens om resurser och en ökad ekonomisk aktivitet kan leda till en polarisering av olika nationella intressen. Därför måste regionen förbli ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. Att meddelandet så tydligt tar upp detta är bra. Tillväxt och välfärd är beroende av att det framtida internationella samarbetet i regionen förblir konstruktivt. Jag välkomnar också att man betonar vikten av en effektiv och hållbar förvaltning av det arktiska havet, ett gott miljöskydd, respekten för internationell rätt och ett hållbart utnyttjande av de resurserna. En integrerad EU-politik för Avslutningsvis vill jag säga att det ligger i både EU:s och intresse att bevara som ett område som kännetecknas av samarbete grundat på internationell rätt, solid vetenskaplig forskning samt den traditionella och lokala kunskapen hos regionens urfolk och lokalsamhällen. Gemensamt måste en välavvägd och sammanhållen politik för utformas för att möta de utmaningar har och står inför. 17 (M): debatteras utrikesutskottets utlåtande om EU:s fortsatta engagemang i . är för EU:s ansträngningar att utveckla en välavvägd och sammanhållen politik för . Vän av ordning kan ju fråga sig varför detta inte redan finns på plats, men till stor del gör det det. Meddelandet handlar vidare om hållbar utveckling, om att främja internationellt samarbete över huvud taget och om att se till att fortsätter att vara ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. Men samarbete behövs särskilt för att möta klimatförändringarna och miljöproblemen. Det finns en stor samsyn i detta ärende. Det är bra att stärka skyddet för havsområden, det är bra med en ekosystembaserad förvaltning av den miljön och det är toppen med forskning och vetenskap. Det enda man möjligen kan känna oro för är att de goda intentionerna inte uppfylls. Men en konstruktiv opposition har rollen att granska att regeringen driver på i EU för att så ska ske. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 9 Gemensam ram för att motverka hybridhot Gemensam ram för att motverka hybridhot Gemensam ram för att motverka hybridhot ((2016) 18) 18 (V): Vi hade tyvärr möte i , och då får vi lämna ifrån oss alla elektroniska hjälpmedel. Man sitter i ett slags medeltida mörker, vilket är besvärande . Det har varit en lång natt, och kanske en lång natts färd mot mörker. Jag återkommer lite till det. Detta ärende är lite kopplat till presidentvalet i . Det handlar om Europeiska kommissionens meddelande om en gemensam ram för att motverka hybridhot. ställer sig i huvudsak bakom förslagen i meddelandet. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. Så långt är vi med. Men vi har dock en annan motivering, vilken jag härmed yrkar bifall till. ser ett antal övergripande problem med dokumentet. I arbetet för en säkrare värld måste man se att framtidens hotbild är större än vad den varit historiskt. Visst har vi destabiliseringsförsök, kapprustningen i vårt närområde, kriget i och turkiska inskränkningar av mänskliga rättigheter. Allt sådant ger en ganska traditionell hotbild. skapar terrordåd och ökande fascistiska strömningar osäkerhet och otrygghet i . Gemensam ram för att motverka hybridhot I går var det som sagt presidentval i . Eftersom jag är en positiv person ska jag försöka att hitta något glädjeämne i detta. Det är möjligen att vurmen för den transatlantiska länken avtar och att Natoförespråkarna kanske besinnar sig en smula. Det är nog ganska tur att vi inte är med i den militäralliansen. Överbefälhavaren heter nu i praktiken . Nåväl, också klimatförändringar, pandemier, naturkatastrofer, svält och fattigdom är säkerhetspolitiska hot att ta på allvar. Det finns problem. tycker jag att meddelandet har en överbetoning på att säkerhetsläget är dramatiskt dåligt. Det är ingen slump att man målar upp den bilden. Jag menar, herr talman, att det här dokumentet tydligt går i riktning mot en ökad militarisering av EU. En sådan utveckling är olycklig, inte minst ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. För är den militära alliansfriheten central. Då kan vi ha en självständig utrikespolitik och en internationell trovärdighet där vi har möjlighet att bygga säkerhet tillsammans med andra i betydelsen gemensam säkerhet. I dokumentet pekas på ett ökat samarbete mellan EU och Nato som en viktig faktor för ökad säkerhet gentemot hybridhot. Jag menar att det snarare är tvärtom. Ett tätare samarbete mellan EU och Nato – eventuellt med Trump som överbefälhavare i praktiken – riskerar att öka spänningarna i vår omvärld. Det skulle också föra de enskilda medlemsstaterna närmare Nato, vilket allvarligt riskerar möjligheterna att värna vår militära alliansfrihet. Något som är minst lika allvarligt är att dokumentet inte alls tydligt definierar vad ett hybridhot är. Det gör det svårt att ta ställning till stora delar av texten. Exempelvis föreslås att man ska utvidga den så kallade solidaritetsklausulen som ingår i Lissabonfördraget för att kunna använda den vid omfattande och allvarliga hybridhot. Att utvidga de militära skyldigheterna gentemot andra medlemsstater utan att först slå fast vilka områden som det kan handla om är ytterst problematiskt. Så kan man inte arbeta. Det måste koncentreras, avgränsas och prioriteras. Meddelandet hjälper inte till att klargöra det. Här säger man till och med att diplomati kan utgöra ett hybridhot. Världen skulle behöva mer diplomati och inte mindre. Vi ser också allvarligt på de skrivningar som finns om större möjligheter att öka stödet till gränsövervakning. Man klumpar ihop skrivningar om organiserad brottslighet, terrorism och vapensmuggling med så kallad irreguljär migration. Det framgår inte klart vad som avses med till exempel ”kompletterande stöd till gränsförvaltning i nödsituationer”. Är det Frontex som ska ha ökade befogenheter, eller vem? Det är varje människas rätt att söka asyl från krig, terror, förföljelse eller förtryck. Att värna EU:s inre säkerhet ska handla om att sätta stopp för potentiella hot, inte om att hindra människors rättighet att fly. Dokumentet lyfter också fram frågor som rör informationsutbyte inom unionen och mellan EU och Nato. Det är klart att man måste samarbeta när det gäller internationell brottslighet. Men det är också viktigt att värna den personliga integriteten. Det finns en risk att så svepande formuleringar som finns i dokumentet leder till en ökad övervakning. Det kan bli en oproportionerligt stor kränkning av den enskildes integritet. Gemensam ram för att motverka hybridhot Också skrivningar om att privata företag snabbt ska avlägsna terroristpropaganda måste specificeras för att det ska gå att ta ställning till det. Vad händer till exempel med de befrielserörelser som av vissa stater ganska godtyckligt klassas som terrororganisationer, PKK och PYK som aktivt strider mot Daish i ? Skillnaden mellan en terroristorganisation och en befrielserörelse ligger i betraktarens öga. Jag skulle vilja erinra om, herr talman, att det var först i samband med sin 90-årsdag 2008 som slutligen avfördes från terrorlista där han funnits . Av dessa skäl, herr talman, kan Västerpartiet inte instämma i försvarsutskottets förslag att i huvudsak ställa sig bakom förslagen i meddelandet. 19 (S): Någon allmänt vedertagen definition av hybridhot finns inte. Ändå tror jag att vi alla kan vara överens om att hoten existerar, att de är reella. Det är aktörer som agerar i ett juridiskt gränsland och som genom en kombination av konventionella och okonventionella metoder försöker att påverka en motståndare för att uppnå särskilda mål. Den ryska annekteringen av brukar lyftas fram som ett exempel i sammanhanget. Men hybridhotet kan också ses som en metod för att , och ibland , påverka en motståndare i en viss riktning. Just detta att hybridhotet är något lite diffust och lite svårt att nagla fast kan sägas vara problematiskt i någon mening. gör det egentligen det ännu viktigare att diskutera och försöka hantera det. Det är tanken på att vi skulle stå handfallna och bli överrumplade av en hybridoperation som gör det till ett möjligt och kanske rent av attraktivt alternativ för en motståndare. Detta är i grunden frågor som har en nationell karaktär, vilket är viktigt att betona och som också påpekas i utskottets utlåtande. Det är särskilt viktigt i dessa tider när flera av EU:s medlemsstater ganska aktivt nu trycker på för en mycket närmare integration även på försvarsområdet. Även konstaterar att i den mån motverkandet av hybridhot rör den nationella säkerheten och det nationella försvaret ligger det främsta ansvaret hos medlemsstaterna. Många av EU:s medlemsstater står dock inför likartade säkerhetsutmaningar som också kan vara inriktade på gränsöverskridande nät eller infrastruktur. Från regeringens sida välkomnas meddelande om en gemensam ram för att motverka hybridhot. Regeringen har tidigare signalerat att man gärna samarbetar för att bättre förstå hotbilderna då hoten kan vara svåridentifierade och har en gränsöverskridande karaktär men att detta måste ske med utgångspunkt i ett nationellt ägarskap. Det finns ett generellt behov inom EU av att öka medvetenheten om hybridhoten, vilket också är fokus för meddelandet. Särskilda områden som lyfts fram är behovet av stärkt resiliens inom it-säkerhet, kritisk infrastruktur, skydd mot olaglig användning av det finansiella systemet och insatser för att motverka våldsbejakande extremism och radikalisering. Flera av dessa punkter känner vi igen. De brukar nämnas som viktiga områden när vi talar om behovet av att stärka vårt eget civila försvar. I det nu liggande försvarsbeslutet omnämns hybridhot som en realitet. Det anges också att en totalförsvarsplanering ska återupptas. Gemensam ram för att motverka hybridhot På olika nivåer i samhället pågår nu ett arbete för att analysera hur detta beslut ska tas vidare och materialiseras. Även om det är tidigt i denna process torde det stå klart att vi som samhälle har ett stort och viktigt arbete framför oss. I den mån det är möjligt att genom samverkan och erfarenhetsutbyte tillskansa oss kunskap från andra är det något som bör välkomnas. Med detta, herr talman, yrkar jag på att utlåtandet läggs till handlingarna. 20 DAG KLACKENBERG (M): Det är alltid trevligt att komma efter ledamoten . Eftersom du tillhör ett lite större parti ger du en bakgrund i och med det du säger. Jag behöver inte upprepa det och kan därför vara lite mer personlig. Jag håller med om i stort sett allt, för att inte säga allt, du sa. Det är många som tror att det handlar om ytan när vi ska försvara – att det handlar om att putta bort folk som kommer över gränsen i luften, på vattnet eller under vattnet. Det är riktigt, och det kan vi förstå. Men detta handlar om något som är både nytt och gammalt: Redskapen är nya, men metoden är gammal. Man kan i ett läge långt innan det blir ett varmt krig ägna sig åt ett halvkrig eller hybridkrig. Det kunde man förr göra med femtekolonnare, med sammansvärjningar och med den berömda hästen. Hästen har dessutom gett namn till något man nu använder, nämligen trojaner som man skickar in i de stora systemen. Jag håller mig till att kommentera de cyberattacker som har skett, som kommer att ske och som vi måste försvara oss mot. Syftet med dessa attacker är alltid att förvirra, försvaga och destabilisera. De sker inte i avsikt att döda, ockupera eller begå andra typer av krigshandlingar utan i avsikt att göra den man attackerar svag. Ett förändrat och försämrat säkerhetsläge gör att vi måste få upp medvetenheten och motståndskraften så att vi förstår vad denna typ av attacker skulle kunna innebära. Det är ett folkupplysningsarbete som måste ske i vårt eget land och som måste ske i unionen. Skrivelsen är ett tecken på att man har påbörjat detta arbete. De yttre och inre hoten hänger ihop och kan kombineras. Det handlar om en blandning av desinformation och ryktesspridning. Vi har haft ryktesspridning tidigare, en del elakartad, långt före datorernas tid. Men det kan nu gälla nya ryktesspridningar som vi inte riktigt vet varifrån de kommer kombinerade med en cyberattack mot någon central nyhetsredaktion, ett betalningssystem eller en satellitövervakning. Detta är någonting som skapar oro hos medborgarna, och det gör att vi måste vara kapabla att slå tillbaka mot rykteskampanjer och femtekolonnare. Om man ska tala bildspråk är resiliens, som detta handlar om, ett försök att ha så stabila system att de tål stress. De ska tåla en smäll, och sedan ska de kunna resa sig upp igen. Jag brukar försöka likna detta med GB-gubben – den där glassgubben, ni vet – som står utanför kioskerna. Om man nitar en GB-gubbe eller ett betydelsefullt it-system ska de lägga sig ned och sedan resa sig upp igen som om ingenting har hänt. Ett annat bildspråk som jag använder är att man ska vara som den vietnamesiska bambun: Man ska lägga sig ned platt när orkanen kommer, men sedan reser man sig igen som om ingenting har hänt. Det är sådana it-system vi ska ha framöver. För att komma dithän måste medlemsländerna inom EU, och EU självt, samverka för ett gemensamt ramverk, och det är precis vad skrivelsen innehåller. Gemensam ram för att motverka hybridhot Hoten är gränsöverskridande; det räcker att bara tänka på tåg, flyg och satelliter, vattenförsörjning, energi och allting annat som det står om i skrivelsen. Eftersom det måste kombineras med det militära försvaret måste samarbetet mellan EU och Nato i dessa frågor fördjupas. Om inte detta fungerar är mycket förgäves. Det finns två detaljer som jag tycker är oroande. Den ena är att vi inte har en riktigt fungerande inre marknad för cybersäkerhetsföretagen och kanske inte heller för en del andra it-företag. Det är ett problem, och vi måste arbeta med att ta bort de nationella hinder som finns i stort sett i alla medlemsländer. Den andra är att vi – även om jag inte riktigt vet vad vi ska göra åt det – måste se det faktum rakt i ansiktet att inte är kapabelt att hålla en hel it-industri. Vi är beroende av stora amerikanska företag. På andra områden, vad gäller flyg, flotta, armé och annan utrustning, har vi en egen industri. Men vad gäller ett försvar mot cyberattacker och grundläggande it-produktion är vi inte helt självförsörjande. Branschen är dessutom fruktansvärt fragmentiserad. Det behövs ett erfarenhetsutbyte. , herr talman: Det är viktigt att de nationella kontaktpunkterna fungerar så att vi inrapporterar incidenter på ett ställe i varje land och att länderna sedan har ett utbyte av information för att se vilka slutsatser man kan dra och se vilket krig man eventuellt är inblandat i. Jag föreslår, som många andra, att utlåtandet läggs till handlingarna. 21 (MP): och står inför större utmaningar med ett säkerhetsläge som har förändrats dramatiskt. Vi ser agerande i och dess olagliga annektering av , och i , destabiliseringsförsök med strategier som desinformation och cyberattacker, den växande repressionen och övergreppen mot mänskliga rättigheter i , ökande auktoritära och fascistiska strömningar på flera håll i , fred och stabilitet som hotas vid EU:s gränser i öster och söder, våldsbejakande extremism och terrordåd.