prot · H309122 · 2016-06-17 00:00:00 — Jag vill gå in på den senare delen som klimatministern tog upp. Jag tror att det har blivit ett litet missförstånd i debatten. Problemet är inte påståendet att står för en liten del av utsläppen och att vi därför inte behöver göra någonting. Det handlar om var man kan göra insatser som ger störst effekt till lägst kostnad. Om insatserna kan göras mest kostnadseffektivt här, oaktat hur stor andel av utsläppen är, ska de också göras här. Men om insatserna ger större resultat om de görs någon annanstans tycker jag att man åtminstone bör resonera kring om man borde lägga en större andel någon annanstans. Om man inte ska göra det bör man motivera varför så inte är fallet. Det är ingen som påstår, i alla fall inte jag, att vi inte ska göra någonting alls i . Men om det är bråttom att komma till rätta med växthusgasutsläppen – det tror jag att vi båda tycker att det är – borde detta vara ganska relevant. Hur kan vi använda de resurser som vi avsätter för detta mest effektivt? Hur får vi ned utsläppen mest för de pengar vi lägger in? Vi borde kunna vara mer överens här. Det blir en balansgång. Jag håller med om att vi behöver göra saker nationellt också. Och jag tror att det finns ett stort behov av att göra saker nationellt, till exempel när det gäller transportsektorn. Det finns en nationell logik i det. Transportsektorn står för en stor del av våra utsläpp i . Men man behöver titta på det i det större perspektivet. Det som kritiserar är bland annat formuleringen att regeringen anser att ska man göra en större andel nationellt för att nå målet. Det blir inte kostnadseffektivt. Det borde ligga i klimatministerns intresse att titta lite närmare på detta. 124 Statsrådet (MP): Eftersom jag sitter i den rådgivande styrelsen för generalsekreterarens initiativ Sustainable energy for all vet jag att världen tittar på . Om inte levererar när det gäller klimatmålen, vem ska då göra det? Vi har de allra bästa förutsättningarna. Om vi skulle vänta på att eller några andra stora utsläppare skulle lösa problemen innan vi hoppar på tåget skulle inte vara lika intresserat. När det gäller Gröna klimatfonden gick in först. Om vi inte hade gått in hade inte andra givare kommit med. Vi har vittnesmål om att vårt bidrag på 4 miljarder var helt avgörande för att fonden skulle kunna sättas upp. Det gjorde man före . Det var också helt avgörande – psykologiskt – för världen att vi skulle leverera utifrån de löften som bland andra ställde ut i när man bestämde att den gröna klimatfonden skulle etableras. Det fanns en stor osäkerhet i utvecklingsländerna: Ska vi tro på de rika länderna? Det var ingen som ställde upp. Men ställde upp. Den här regeringen ställde upp med 4 miljarder. Det gjorde att , och andra sedan gick in, trots att de inte hade tänkt gå in. Vi drev dessutom på så att fyra projekt kunde godkännas , före decemberkonferensen i . Det visar också praktiskt att det här kommer att fungera. Vi ska hjälpa de små önationerna. Vi ska hjälpa dem som håller på att drabbas av ökenutbredning och dem som behöver ställa om till förnybar energi. Vi arbetar i allra högsta grad internationellt. Det är min poäng. Clean development mechanism är inte det enda sättet vi arbetar på. Vi arbetar med så många andra instrument. Och vi är erkända för det internationellt. Överläggningen var härmed avslutad. § 25 Svar på interpellation 2015/16:700 om gasledningen Nordstream 2 125 Statsrådet (MP): har frågat mig vad jag anser om den planerade utbyggnaden av Nordstream 2 och kopplingen till att uppnå Parismålen samt hur jag agerar inom EU för att uppmärksamma och viktiga länder, som , på problematiken med att EU fortsätter utbyggnaden av fossila energikällor. Låt mig börja med att instämma i interpellantens positiva bedömning av klimatavtalet i . Det är ett oerhört viktigt avtal. Världens länder enades om att begränsa den globala uppvärmningen till så långt under två grader som möjligt, och helst under en och en halv grad. Jag påminner också om att de industrialiserade länderna har ett ansvar att gå före genom att minska utsläppen i snabbare takt än utvecklingsländerna. EU förbereder nu genomförande av klimatavtalet genom konkret klimatlagstiftning på EU-nivå. arbetar för att lagstiftningen ska komma på plats och utformas på ett sätt som möjliggör att EU fullt ut kan delta i klimatavtalets femåriga översynscykler för att höja ambitionsnivån. är orolig för naturgas och Nordstream 2. Jag delar oron för att inlåsning i fossil energi kommer att göra det svårare att nå våra klimatmål. Ska vi lyckas med målsättningarna från måste större delen av den fossila energin stanna där den är – i marken. Regeringen anser därför att ska använda sitt inflytande i det multilaterala samarbetet och i de internationella finansiella institutionerna för att investeringar och stöd till fossil energi ska fasas ut . verkar för att avsevärt minska sådana investeringar och betydligt öka investeringar i förnybar energi som ett förstahandsval för att trygga länders långsiktigt hållbara energiförsörjning. Regeringen driver också på inom EU så att investeringar som finansieras av bland annat fonder kopplade till EU:s utsläppshandelssystem bidrar till uppfyllandet av EU:s långsiktiga klimat- och energimål, främst genom att investera i förnybar energi, energieffektivisering och elinfrastruktur. Regeringen arbetar för fossilfrihet och förnybar energi och driver aktivt på för en ambitiös klimatpolitik på EU-nivå. kan jag konstatera att det specifika valet mellan olika energislag är upp till varje medlemsstat att bestämma. Självklara utgångspunkter för detta arbete är att ska följas och att klimat- och energimålen ska respekteras. Om Nordstream 2 ansöker om regeringens tillstånd för sträckningen av en ny rörledning i svensk ekonomisk zon kommer bolagets ansökan att prövas noggrant enligt svensk och internationell rätt. 126 (L): Tack, klimatministern, för svaret! Planerna på att bygga en andra rysk gasledning genom oroar av många skäl. Det finns en utrikes- och säkerhetspolitisk oro, som jag diskuterade med utrikesminister . Vi anser att det strider mot den utrikes- och säkerhetspolitiska inriktning som och EU har. Det finns försvarspolitiska orosmoln. Det får negativa konsekvenser för säkerheten i vårt närområde. Jag anser att det även energipolitiskt bryter mot de mål som energiunionen har om att diversifiera gasmarknaden. Men det är de klimatmässiga skälen som interpellationen handlar om och som vi ska fokusera på. Det är överflödigt att säga att klimathotet är vår största framtidsutmaning. har ju gett världen lite av en spark i baken för att öka tempot i klimatarbetet. Vi vet också att den största boven i de globala koldioxidutsläppen är energin. Energisektorn på global nivå släpper ut mer än industrin, mer än jordbruket och mer än transportsektorn. Ska vi uppfylla målen från är det energisektorn som är en av våra stora utmaningar. Klimatministern och jag är nog överens om att vi ska minska utsläppen från fossila energikällor. Vi har lite olika syn på vägen dit. För oss liberaler behöver världen satsa både på förnybar energi och på kärnkraft för att tränga bort de fossila energikällorna. Fokuserar vi bara på förnybart tror jag att vi tappar fart och kommer att få mycket svårt att hinna minska utsläppen . För svensk del behöver vi inte oroa oss just för elsektorn. Vi har nästan en helt utsläppsfri elsektor. De stora utmaningarna finns, som sagt, hos våra grannländer. är ett sådant land. I har man valt att snabbstänga kärnkraften, och därmed har man ökat sitt beroende av kol och gas. Det finns visserligen en utbyggnad av förnybart, men den kommer inte att räcka till. var ett av de länder som var pådrivande för att bygga Nordstream 1. Redan då var det ett felaktigt beslut att upplåta känsliga botten till en gasledning och att bygga ut fossila energikällor. Redan då var det fel att satsa på gas. Redan då skulle ledningen ha stoppats. driver på för Nordstream 2, och det är ett dubbelfel. Den stora skillnaden mellan och när Nordstream 1 byggdes är just . Vi har en global enighet om att minska utsläppen, och gas är och förblir ett fossilt bränsle. Därav min interpellation till statsrådet , som är klimatminister. är också partiledare för , som vill vara ett grönt parti. Att bygga Nordstream 2 skulle öka beroende av beroende av en fossil energikälla. Min fråga är då: Vad gör en grön klimatminister åt saken? Hur avser att agera i den här klimatfrågan? 127 Statsrådet (MP): Jag vill börja med att säga att jag definitivt delar engagemang för klimatfrågan och övertygelsen om att det är viktigt med en energisjälvständighet, både för och för . Det var ju också utgångspunkten för energiunionen och för den breda energiöverenskommelse som slöts här i där Liberalerna valde att ställa sig utanför. Vi är många som har väldigt svårt att förstå att Liberalerna inte ville vara delaktiga i att ge svensk energisektor de förutsättningar för långsiktig planering som man så väl behöver. Övriga borgerliga partier var med på överenskommelsen, vilket vi uppskattar väldigt mycket. Såväl kärnkraftssektorn som övriga energisektorn uppskattar denna överenskommelse. Som grön är jag väldigt stolt över de framsteg som har gjorts i energipolitiken i bland annat av de gröna krafterna som har arbetat för gemensamma mål. Där har Liberalerna tyvärr inte levererat när det gäller de ambitioner som finns för energieffektivisering. Det är ett av de stora problemen på kontinenten, i och inte minst i . Där skulle man kunna minska energibehovet högst väsentligt, om man kunde fokusera på energieffektivisering i bostadsbestånden och inom tillverkningen. Här var det lite tråkigt att Liberalerna i regering var med och försökte att sänka mål när ramarna för energiunionen skulle tas fram 2014. Beträffande Nordstream 1 och 2 har vi att förhålla oss till internationell rätt och till havsrättskonventionen Unclos. Här finns det också internationella överenskommelser om rätten att dra kablar eller pipelines på havsbotten. Den ansökan som kom in 2013, under den förra regeringen, har ännu inte behandlats, men vi måste förhålla oss till den och ingenting annat. energiförsörjning och energipolitik ingår ju i medlemsstatens egen kompetens. Det är ingenting som vi kan ha synpunkter på mer än att arbeta mycket aktivt med att se till att EU:s energipolitik och EU:s klimatpolitik nu anpassas efter klimatavtalet från , som säger att det är nödvändigt att vi höjer ambitionerna och att vi öppnar för nya översyner . Ska vi nå upp till 1,5-gradersmålet duger faktiskt inte de målsättningar som vi har åtagit oss att leva upp till. Det är detta som vi arbetar för . 128 (L): Men regeringen har höga ambitioner i klimat- och miljöpolitiken, i synnerhet . Framför oss har vi en viktig klimatpolitisk fråga. Min konkreta fråga är: Hur tänker regeringen agera i EU? Tänker man sitta still och titta på hur EU:s beroende av fossila energikällor ökar och hänvisa till att andra länder får fatta sina egna beslut, hur skadliga de än kan vara för klimatet? Jag tror att kan spela en roll här. är en av 28 klimatministrar i EU som kan påverka sina kollegor när man träffas. Ministern deltar i EU:s klimatmöten, där hon skulle kunna bidra till att lyfta den här frågan. Det har nog inte heller undgått regeringen att det finns en väldigt stark opinion i EU mot den nya gasledningen. Tio medlemsländer har skrivit ett brev till kommissionen där de uttrycker stor oro för Nordstream 2. skulle alltså inte behöva att stå ensam i . Det finns redan en mycket aktiv grupp av medlemsländer som är kritiska till planerna. Tio medlemsländer utgör en tredjedel av EU:s medlemmar, så det är en rätt stark opinion. Inte minst har , när han var Europaparlamentariker, uttryckt sin kritik mot planerna på att bygga gasledningen. Så det finns företrädare även i det egna partiet som har insett problemen med planerna. Det är alltså inte svårt för eller ministern att ansluta sig den kritiken eftersom det redan finns en opinion. Ministern hänvisar också till att EU:s klimatmål ska respekteras. De målen talar ju sitt tydliga språk, att utsläppen måste fasas ut. är glasklart om att koldioxidutsläppen måste minska. Min enkla fråga till ministern blir då: Anser ministern att planerna på en ny gasledning i är i linje med EU:s klimatmål? 129 Statsrådet (MP): Det var inte riktigt så jag sa, att vi måste respektera EU:s klimatmål. Jag sa att vi i ljuset av måste vi nu öppna för att revidera EU:s klimatpolitik, eftersom det i ingår en femårscykel. Utifrån IPCC:s kommande rapport och det transparensramverk som just nu håller på att förhandlas fram inom ramen för IPCC ska man se hur vi kommer att kunna att leva upp till 1½–2-gradersspannet som vi kom överens om i . Intended nationally determined contributions, som har lämnats in, kommer att leda till en temperaturhöjning globalt på troligtvis . Vi kommer att behöva växla upp det här arbetet och vara betydligt ambitiösare. Därför måste vi nu – och jag kommer att närvara vid det första miljö- och klimatmötet nu – vara väldigt tydliga med att vi i utsläppshandelssystemet och i de andra delarna av klimat- och energipaketet behöver ha öppningar för en översyn av EU:s mål till 2020 och även längre fram. Det är oerhört centralt. Vi hade gärna sett ambitiösare mål för EU som helhet. Men har vi de vi har. Det är väldigt viktigt att jobba med de instrumenten och stärka dem. Inte minst är utsläppshandelssystemet viktigt i detta sammanhang, liksom målen för energieffektivisering. Det är riktigt att och andra länder har ett beroende av gas för tillfället. Energiunionens mål handlar väldigt mycket om diversifiering och att man ska kunna vara självförsörjande. Det hör egentligen inte till min portfölj. Men det är också en energisäkerhetsfråga. Det finns alltså mycket att vinna för unionen. Vi måste titta på Nordstream utifrån gällande internationell rätt. Det går inte att på något sätt frånse det. Det är havsrättskonventionen som gäller. Vi får återkomma till diskussionen om huruvida ledningen ska byggas eller inte, men för att kunna stoppa den måste det finnas uppenbara skäl utifrån klimathänseenden. Ett argument för att stoppa den som man skulle kunna använda är att det handlar om att bygga in sig i infrastruktur som sedan är svår att avveckla. Det är en väldigt dyr investering, och vi önskar att investeringar i energi i post-Paris-landskapet ska ske i hållbara energiinfrastrukturer. Inte minst behöver vi mer transmissions- och överföringskapacitet mellan EU-länder för att kunna överföra förnybar energi, som i mycket större utsträckning behöver kunna delas över landsgränserna. Här finns det stora behov som vi måste titta på. 130 (L): Om det är ett klimatministermöte är det ett ypperligt tillfälle att diskutera den här frågan med kollegorna i . Om man menar allvar med den oro som flera regeringsrepresentanter har uttryckt över de här planerna är detta ett bra tillfälle att knyta kontakt med de andra tio länder som har uttryckt kritik mot projektet och ge dem stöd. När regeringen får en ansökan om tillstånd för en ny gasledning kommer den att prövas noggrant, sa ministern i sitt svar på min interpellation. Vi hörde att utrikesminister var beredd att inkludera de säkerhetspolitiska aspekterna i en sådan prövning. Att miljöfrågorna kommer att finnas med är en självklarhet. Man tittar på känsliga botten, precis som man gjorde förra gången, och måste bedöma hur stor skada en ny gasledning kan göra på ett redan mycket ansträngt innanhav. Men eftersom den här frågan också har en stark klimatpolitisk anknytning vill jag fråga minister om hon är beredd att inkludera även klimataspekterna i den prövning som regeringen kommer att göra. 131 Statsrådet (MP): Det här är en regering med mycket höga ambitioner inom miljö och klimat. Det är en av våra tre prioriteringar, förutom jobb och skola – vi ska lämna efter oss en hållbar planet till våra barn. Det är klart att det faller sig alldeles naturligt att ta med de här aspekterna i de bedömningar som vi gör av vilket projekt det än handlar om. Sedan måste man titta på handlingsutrymmet i den specifika frågan. Jag är väldigt stolt över de framsteg vi gör på många områden när det gäller internationella investeringar i projekt som gäller det förnybara. Inom och de internationella institutionerna arbetar vi nu väldigt aktivt på policynivå för att ändra investeringspolicyer, så att man ska gynna investeringar i förnybar energi. Genom arbete med policyer, elnät och liknande kan man underlätta för investeringar i förnybar energi och fasa ut det stöd som ges till fossil energi. Detta sker framför allt i utvecklingsländer, men även på europeisk nivå. Vi har ett brett engagemang internationellt genom utvecklingssamarbetet, vårt bidrag till Gröna klimatfonden och vårt nationella arbete. Här är det viktigt att visa ledarskap, och det tycker jag att gjorde när partier brett gick samman i en energiöverenskommelse. Tyvärr ställde sig Liberalerna utanför överenskommelsen och försvagade den därigenom på ett ganska obegripligt och onödigt sätt. Men annars delar jag engagemang för klimatfrågan. Överläggningen var härmed avslutad. § 26 Svar på interpellation 2015/16:709 om brist på studentbostäder 132 Statsrådet (MP): Herr talman, och övriga i bänkarna! har frågat mig vad regeringen avser att göra för att säkerställa tillgången på bostäder till studenter. Det är en viktig och rimlig fråga. Jag anser i likhet med att det är mycket olyckligt om studenter ska tvingas tacka nej till en utbildningsplats för att de inte kan få en studentbostad på studieorten. Studentbostadsbyggandet var under en rad år mycket lågt. Till exempel byggdes det –2012 i genomsnitt färre än 500 studentbostäder , som antalet studieplatser blivit större och den allmänna bostadsbristen ökat. Mot denna bakgrund har det vidtagits en rad åtgärder för att öka studentbostadsbyggandet. Det aviserade investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande underlättar finansieringen av studentbostäder. Stödet avses gälla retroaktivt för byggande som påbörjats från . trädde nya byggregler, i form av ändrade utformningskrav, i kraft , vilket möjliggjorde byggande av studentbostäder med en boyta om ; tidigare var motsvarande siffra ca 25. Härvid görs inte avkall på tillgängligheten. beslutade regeringen om en förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Förordningen innehåller särskilda riktvärden för små bostäder och har gjort det lättare att bygga studentbostäder i centrala kollektivtrafiknära lägen där många vill bo. Regeringen har förtydligat uppdraget för Akademiska Hus. har bolaget därför full möjlighet att självt bygga och äga studentbostäder. En viktig del i bolagets uppdrag är en långsiktigt hållbar campusutveckling, vilket också innefattar att möjliggöra nya studentbostäder. Akademiska Hus har som en följd av detta ytterligare intensifierat sina satsningar för att skapa förutsättningar för nya studentbostäder genom externa aktörer eller i egen regi. Bolaget har drygt 10 000 studentbostäder i sin planering för de kommande fem sex åren. Åtgärderna för att öka studentbostadsbyggandet ser ut att ha gett ordentligt resultat. påbörjades drygt 3 000 studentbostäder, enligt . Kommunerna bedömer i årets bostadsmarknadsenkät att det kommer att påbörjas drygt 4 000 studentbostäder och 6 000 . 133 (SD): Tack så mycket, , för det svar som du har levererat på min fråga när det gäller vad regeringen avser att göra för att garantera att studenterna får möjlighet till en bostad på studieorten! Vi kan nog enas, statsrådet och jag, om att Alliansen inte alls tog situationen på allvar. I många avseenden har de varit med och skapat den situation som vi ser för studenterna. Det råder stor bostadsbrist generellt i . Det gäller såklart också de studenter som behöver ett boende. Vi såg förmodligen alla de rubriker som fanns i lokaltidningar runt om i landet, och även i de stora tidningarna, om hur studenter saknade bostäder när de skulle studera på det program de hade kommit in på. Det är oerhört allvarligt när man ser att vissa studenter blir tvungna att campa i tält i väntan på en bostad. Det är också allvarligt att vi har en situation där människor har varit tvungna att avstå från studier på den utbildning de har kommit in på på grund av att de inte har möjlighet att få en bostad, att pendla eller att på andra sätt lösa det hela – kanske genom att ha kapital för att köpa en bostad. Detta är såklart ett allvarligt läge för hela landet och för arbetsmarknaden eftersom vi har en hög arbetslöshet i . Den beror i mångt och mycket på att företagen inte får tag i rätt kompetens på arbetsmarknaden. Det kanske inte alltid behövs fler jobb, utan det kan snarare behövas utbildad personal som kan ta de jobb som finns att ta. Därför är det en allvarlig situation när studenter saknar möjlighet att studera – något som är så pass viktigt för att man ska kunna bidra till en god arbetsmarknad där vi får in skattepengar för att kunna ordna tillgången till välfärd och liknande. har lyft frågan i ett flertal debatter. Jag har tagit upp den sedan jag kom in i . Jag kan erkänna att vi har börjat se lite resultat från regeringens sida när det gäller att ta tag i situationen utifrån den lamslagna situation som rådde med Alliansens regerande . Jag känner inte riktigt att jag får svar på hur ungdomarna på de mindre orterna och andra som vill studera på universitet och högskolor ska få möjlighet att studera. Visst talar man om att skapa bättre generella förutsättningar, men finns det kanske andra lösningar för att möjliggöra också för dem som har det allra svårast – de på de mindre orterna – att komma till studieorten där högskolan eller ligger? Vilken möjlighet ska de få till en bra utbildning och kanske i första hand kunna bidra till att utveckla den landsbygd eller mindre ort där de bor? Tyvärr ser vi en avfolkning av de mindre orterna på grund av att det saknas jobb. Det i sin tur beror också på att företagen saknar utbildad personal på arbetsmarknaden på de mindre orterna. Detta är i allra högsta grad en fråga som berör hela . kom en undersökning som visar att det är en stor andel ungdomar som hänvisar till att avsaknaden av bostad gör att de inte har möjlighet att utveckla sin studiekarriär. Min fråga blir: Hur ska man behöva vänta på att få en balans på bostadsmarknaden för studenterna? Och är de åtgärder som presenteras i interpellationssvaret från statsrådet tillräckliga, enligt bostadsministern? 134 Statsrådet (MP): Är åtgärderna tillräckliga? Problemet är inte bara att det byggdes för lite förut utan också att barnkullarna var stora . Det handlar om att de barn som föddes kring 1990 och som är ungdomar är väldigt många. De har gått ut gymnasiet, och de är i många fall inne i . De har också redan börjat gå ut från . Det gör att vi har en topp precis . Så här i efterhand kan vi se att man borde ha byggt betydligt mer . Då hade man kunnat möta denna topp på ett bra sätt, och det hade på många vis underlättat. Men ser vi att inom kommer barnkullarna att minska, och det kommer att vara en kraftig minskning av studerande från det hållet. Å andra sidan har vi en kraftig invandring, som vi har haft under . Det balanserar antagligen det här i ganska hög grad. Den bedömning jag gör är att det kommer att krävas ytterligare nybyggnation av studentbostäder . I den plan och i det planerade byggande som vi ser har vi också en rejäl utbyggnad av antalet studentbostäder. De investeringsstöd som vi har fattat beslut om riktar sig till de mindre bostäderna. Akademiska Hus har god planering för att bygga mer. Jag tror att vi kommer att kunna hantera frågorna ganska bra. Jag skulle säga att den totala bostadssituationen i är mer bekymmersam, speciellt . Svensk ekonomi går bra. Även bostadsbyggandet går bra. Det har ökat kraftigt , och vi är nu uppe på en nivå av påbörjade lägenheter som motsvarar 60 000 lägenheter till skillnad mot 25 000–30 000, som det låg på under förra mandatperioden.