prot · H30986 · 2016-04-05 00:00:00 — Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Tyvärr svarade han inte på alla frågorna. Att det pågår ett arbete inom är jag mycket väl medveten om. Som statsrådet sa ingår jag själv i kommissionen. Men i direktiven till kommissionen står det ”ta fram underlag för en bred överenskommelse om energipolitiken med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen –2030”. Vi är här och , och här och finns utmaningar som måste lösas och frågor som behöver svar. Delar av den elproducerande industrin lever under en tung press av höga skatter i kombination med historiskt låga elpriser. Oron är stor för hur nödvändiga investeringar ska komma till stånd. Speciellt allvarlig är situationen för kärnkraften, som i kombination med höga skatter, som regeringen i ett desperat försök att få in kronor till statskassan valde att höja 2015, och de låga elpriserna, nu står inför investeringar i miljardklassen – investeringar i kärnkraftssäkerhet som måste göras för att de sex kvarvarande reaktorerna ska få fortsätta producera el efter 2020. Ingen dispens kommer att ges till de reaktorer som inte före utgången av 2020 har gjort dessa investeringar. Med höga skatter och låga elpriser ställer sig kärnkraftsindustrin självklart frågan: Ska vi, kan vi göra de nödvändiga investeringarna utifrån dagens ekonomiska förutsättningar? Blir svaret nej riskerar vid utgången av 2020 att förlora av sin elförsörjning jämfört med dagens produktion. En del av min fråga var vad regeringen avser att göra med effektskatten för att förbättra elproducenternas ekonomiska förutsättningar. Den frågan besvarar man, som vi hörde, med att ”det är för tidigt att uttala sig”, trots att industrin troligtvis måste ta de nödvändiga investeringsbesluten. De 100 miljoner som statsrådet tidigare i denna kammare sagt att höjningen av effektskatten tillför statskassan, blir en bagatell jämfört med hur statsfinanserna påverkas om den svenska elintensiva industrin väljer att lägga sina investeringar på andra ställen, hur försvagningen av den svenska konkurrenskraften påverkar oss och i slutändan förlusten av svenska jobb och skatteinkomster. Detta, fru talman, kommer att påverka möjligheter att upprätthålla den välfärd som våra invånare har all rätt att förvänta sig. Därför ger jag statsrådet möjligheten att svara på den andra frågan: Hur påverkar en oförändrad effektskatt offentliga finanser? Då menar jag inte det som effektskatten inbringar, utan jag undrar hur ett bortfall av av den svenska elproduktionen kommer att påverka svenska finanser. Denna konsekvensutredning utgår jag från att regeringen har gjort när man nu gamblar med kärnkraften och framtid. 10 (S): har en intressant infallsvinkel här. Hon vill få in skattepolitiken som en avgörande faktor i den stora utmaning vi har att hantera när det gäller hållbar utveckling och att få en energipolitik som kan leva upp till detta begrepp. Jag har besökt två energiföretag i den södra delen av där man just står i begrepp att jobba för att den hållbara utvecklingen, och de energikällor som utgörs av sol, vind, vatten och skog – som har stor potential – är de som man vill satsa på rejält framöver. Det är av både ekonomiska och utvecklingsmässiga skäl som man betonar denna koppling. Svensk konkurrenskraft bygger på ett hållbart företagande och och som ett slags grönt batteri för hållbara utveckling. Man kan ifrågasätta huruvida skattepolitiken när det gäller kärnkraft och energi har en avgörande effekt. Vi vet att också under den borgerliga mandatperioden höjdes skatter på detta område. Jag vill att vi ska få möjlighet för energiministern att här i fokusera på den hållbara utvecklingen och de möjligheter som vi har genom att koppla ihop svensk energipolitik med forskning, ökad konkurrenskraft och ett hållbart samhälle. Hur ser energiministern på utvecklingsmöjligheterna på detta område? 11 Statsrådet (S): Jag ska försöka svara på ledamöternas frågor efter bästa förmåga. Låt mig till att börja med slå an en positiv ton och välkomna denna vändning från när det gäller den svenska elintensiva industrin. Under regeringsåren var ju inte inställningen den som nu ger uttryck för och som jag välkomnar, nämligen att detta inte bara har varit viktigt för historiskt utan att basindustrin liksom industrin över huvud taget är viktig för framöver, både när det gäller sysselsättning och exportinkomster. Jag välkomnar detta, och jag välkomnar att vi kan vara överens om det. Det är ju inte alltför länge sedan den dåvarande moderatledaren och statsministern yttrade att det var en verksamhet som var ”basically gone”. En viktig del för att denna verksamhet ska kunna utvecklas ytterligare är naturligtvis en trygg, säker och hållbar energiförsörjning, och då inte minst elförsörjning. Det är mot den bakgrunden som regeringen tillsatte denna , som statsministern tog upp redan i regeringsförklaringen. Även om vi har ett gynnsamt läge med stora överskott av el och väldigt låga priser för konsumenterna är det lätt att se att just detta faktum – att vi har stora överskott och låga priser – har lett till att vi inte får så mycket investeringar i energisektorn. Det gäller inte bara de viktiga investeringarna i kärnkraften, som talar om, utan också investeringar i övriga kraftslag, som talar om. Till och med vattenkraften har på dessa nivåer en del lönsamhetsbekymmer. Det är samma sak med vindkraften och med bioenergi, som är lika stort som vattenkraft och kärnkraft tillsammans i vårt energisystem, i alla fall i kilowattimmar räknat, även om det huvudsakligen handlar om värme. Allt detta behöver vi gå igenom, och det är precis detta vi gör i . Jag tycker att det är viktigt att vi diskuterar både de frågor som tar upp och de som tar upp. Vad är det för system vi ser framför oss, och hur ska vi kunna ha en stegvis och smidig övergång till ett hållbart system som alltid levererar och gör det till konkurrenskraftiga priser? Det är utmaningen. Det finns inga enkla svar. hör man: Om man bara skruvar med den skatten så är det klart, eller, om man bara bygger det där så är det klart! Men så enkelt är det inte. Det har vi också kunnat se , när vi i har varit på studiebesök utomlands och också besökt industrier i landet. sitter vi tillsammans, alla riksdagspartier i . Vi för samtal, och i de samtalen ingår naturligtvis också skatter. Men jag tror att det är viktigt att vi gör detta i ett sammanhang. Jag hoppas och tror att vi dessutom gör det tillsammans. Om ett besked från politiken ska gälla längre än en mandatperiod måste det vara blocköverskridande. Jag tror att detta är nödvändigt, för det är allvar i läget när det gäller den svenska energiförsörjningen. Vi får nog var och en, på var sitt håll, slänga en och annan gammal käpphäst och försöka hitta gemensamma lösningar, så att vi kan skapa långsiktiga förutsättningar för investeringar i svensk energisektor, så att basindustri och annan industri vet vad de har att förhålla sig till långsiktigt. 12 (M): inlägg om framtidens gröna batteri är självklart intressant och relevant. Men min fråga handlar om vad som händer med den svenska konkurrenskraften och de svenska jobben och hur det påverkar statsfinanserna . Jag förstår, fru talman, att energiministern gärna vill göra detta till en långsiktig energidebatt inom ramarna för . är jag lite mer konkret och verklighetsnära. Jag är intresserad, fru talman, av att få veta hur finansminister ser att statsfinanserna kommer att påverkas om kärnkraftsreaktorerna måste stängas . Den rödgröna regeringen har tidigare aviserat att man vill ha lägsta arbetslöshet 2020. Det har diskuterats häftigt hur realistiskt detta mål är. Men det är kanske bra för regeringen att man har sagt 2020 och inte senare, för är det en sak som behöver för att säkra jobb och tillväxt är det en stabil tillgång till en säker elförsörjning. Om effektskatten inte sänks hotas kärnkraften, ett av de tre viktiga benen i svensk elproduktion. Min fråga, som ursprungligen var ställd till finansminister , handlar om hur detta i förlängningen påverkar svensk konkurrenskraft och offentliga finanser. Den förtjänar ett svar som den ännu inte fått. Svenska företag behöver kärnkraft för att vara konkurrenskraftiga. Nedlagda kärnkraftsreaktorer kommer i hög grad att påverka den svenska konkurrenskraften och den svenska tillväxten. Det utgör därför också ett hot mot skatteinkomster och offentliga finanser och i förlängningen mot vår gemensamt finansierade välfärd. Jag har, fru talman, all respekt för att statsrådet försöker ge sin syn på saken, men jag tycker att det är mycket anmärkningsvärt att finansminister inte bemödar sig att komma till kammaren för att tala om denna för svenskt näringsliv, för svenska jobb och för svenska statsfinanser mycket viktiga fråga. Jag kan inte låta bli att oroas över den avsaknad av oro som statsrådet uppvisar. Men jag utgår från att han i alla fall har pratat med finansministern innan han gav sig på att svara på frågor, eller icke svara på frågor, om statens framtida finanser. Jag tänkte, fru talman, ge statsrådet möjligheten att klargöra detta för svenska folket. Är de besked som du kommer med, som är i total avsaknad av funderingar eller resonemang kring hur det kommer att påverka statsfinanserna och svenska jobb, förankrade hos finansminister ? Betyder det i så fall, fru talman, att finansminister inte ser att ett bortfall av av elproduktion kommer att påverka statens finanser? Ny elproduktion kommer självklart att växa fram, men det är bara till 2020. Hur ser statsrådet och finansminister att detta kommer att påverka möjligheten för svenska företag att finnas kvar, den svenska konkurrenskraften och de svenska jobben? Jag vill ha ett svar som inte bara handlar om långsiktiga visioner. Jag vill ha ett svar som i alla fall kan ge den svenska industrin och det svenska näringslivet ett hopp om att framtiden är ljus och inte nedsläckt. 13 (S): Jag har stor respekt för ambition, kunskap och erfarenhet när det gäller den energipolitiska situationen för . Men jag blir en smula bekymrad när den moderata företrädaren så tydligt fokuserar på en enskild skattefråga när problematiken egentligen är av en helt annan art. Det finns också en rad ekonomiska aspekter på att lyfta fram kärnkraften framöver. Det finns stor tveksamhet bland stora internationella energiföretag kring att de ekonomiskt, så att säga, kan bärga en långsiktig kärnkraftssatsning inom sina egna planeringar. Det finns nog all anledning för oss, utifrån dessa förutsättningar och de erfarenheter som finns, att ytterligare betona de krafter, de naturtillgångar och de resurser vi har i som vi kan använda för att utveckla en hållbar energiproduktion framöver men också stärka vår konkurrenskraft när det gäller innovationer, export och jobb. Det är även kopplat till utveckling och forskning. Här finns stora värden att ta vara på. Vi behöver betona de frågorna framöver. Sedan bör vi självklart ha en planering som bygger på realism och på de förutsättningar som råder. Jag vill gärna att Baylan utvecklar detta. 14 Statsrådet (S): Regeringen tillsatte just för att vi kände en oro för utvecklingen inom energisektorn. Hela den förra regeringens energiuppgörelse, som sedermera landade i ett beslut, utgick från att det som påbörjats skulle hända, nämligen att en del av de äldre reaktorerna skulle läggas ned. Planen var då att de skulle ersättas av nya reaktorer på samma plats. Så var uppgörelsen. Men det var ett tillägg: att det skulle ske utan subventioner, utan direkta eller indirekta stöd. Den första delen händer. Däremot är det väldigt få som gör bedömningen att reaktorerna kommer att ersättas av nya på privat grund. Det är själva grunden för det här. Innebär det att vi i också ska diskutera hur det här ska gå till? Ja, absolut. Innebär det att vi kommer att diskutera skatter? Detta är nämligen en viktig del av vårt energisystem. För att sådana blocköverskridande samtal ska vara framgångsrika är det i min värld viktigt att de sker i förtroendefull anda och att de förs vid ett bord. Det är sällan det blir resultat av att i talarstolar försöka förhandla. Det ingår i själva konceptet för en interpellationsdebatt att man har just en debatt mot regeringen. Jag har själv suttit i och vet att det handlar om att försöka vara tydlig i sin opposition. Jag har respekt för det. Det är en viktig del av vår demokratiska modell. Men, fru talman, man kan ifrågasätta seriositeten i att ledamoten gör så här trots att vi har en där hon själv ingår och trots att jag som energiminister varje gång jag står i företräder hela regeringen. Det är det formella. Det är så det är. Jag kan inte komma hit och ha personliga uppfattningar – det tror jag också att ledamoten vet. Ändå har hon gjort ett antal försök att ställa den här frågan till alltifrån utbildningsministern vid frågestund till i det här fallet finansministern. Jag tror att det är viktigt både för industrin – jag håller med ledamoten om att den är väldigt viktig för och bör utvecklas – och för energisektorn att vi nu lägger ned stridsyxorna. Det handlar om att använda den möjlighet som vi nu har i de samtal som pågår i att hitta lösningar. Ja, det handlar också om de utmaningar som kärnkraften står inför. Vi har nämligen ett stort bekymmer . Det är att det inte är lönsamt med investeringar i någon form av energiproduktion. Det gäller såväl kärnkraft som vattenkraft, vindkraft och bioenergi. Det är inget akut problem. Men vi kan, precis som själv tar upp, hamna i väldigt stora bekymmer om det pågår för . Dit ska vi inte. Regeringens mål med det här arbetet, gärna tillsammans med oppositionen, är att hitta lösningar så att vi i alla lägen kan garantera våra hushåll och våra elintensiva industrier el till konkurrenskraftiga priser. Och det ska gärna vara så hållbart som möjligt. Det är själva målet med arbetet. Jag är fortsatt optimistisk och tror att vi, när vi står inför ett väldigt allvarligt läge, faktiskt ska hitta fram till varandra och se till att komma med lösningar i fråga om de här utmaningarna såväl kortsiktigt som långsiktigt. Jag tror att det skulle vara en enorm styrka för vårt land om vi lyckas göra detta. Om vi däremot inte lyckas blir det fortsatt en politisk osäkerhet som läggs ovanpå en ganska hög marknadsrisk på energisektorn . Det tror jag skulle vara till nackdel för vårt land. Min inriktning är att fortsätta att föra samtal och hitta lösningar på såväl de utmaningar som vi har kortsiktigt som de långsiktiga utmaningarna. 15 (M): En enskild skattefråga, säger ledamoten , som tycker att den är för smal. Det kanske en del tycker, men statens skattebas är en synnerligen viktig skattefråga, inte en smal skattefråga. Jag vet inte om ledamoten har läst min interpellation, men min fråga är tydlig: Hur påverkar en stängning av samtliga kärnkraftsreaktorer statens finanser? Egentligen är det en enkel fråga, som jag ställde till finansminister och som jag inte, fru talman, hade tänkt ställa till energiminister , just därför att de funderingarna inte ingår i hans kompetensområde. Vi är, fru talman, vana vid att frågor som ställs ibland får luddiga svar. har vi tyvärr återigen varit vittnen till det. Jag kan bara konstatera att det när det gäller regeringen och frågan om hur statsfinanserna påverkas om av vår elproduktion försvinner 2020 inte är några enskilda reaktorer som vi riskerar att förlora. Vi riskerar att förlora alla om vi och kärnkraftsproducenterna inte gör de nödvändiga investeringarna. Det verkar inte som att regeringen ens har börjat fundera på svaret om hur statsfinanserna kommer att påverkas. Energiministerns ansvarsområde är som sagt begränsat. Därför är det, måste jag återigen säga, mycket anmärkningsvärt att inte visar större ansvarstagande. Som en gång sa: Är man inte förberedd är man oförberedd. Den rödgröna regeringen synnerligen oförberedd på det som kan hända . Den rödgröna regeringen är därför ett hot mot konkurrenskraft, företag, jobb, välfärd och statsfinanser. 16 Statsrådet (S): Jag tackar för viktiga frågor om något mycket angeläget, nämligen landets energiförsörjning. Jag kan försäkra ledamoten att vi är så förberedda man kan vara. Vi är så väl förberedda att vi till och med har tillsatt en parlamentarisk för att ta oss an dessa frågor. Det gjorde vi just för att vi kände en oro för hur energiförsörjningen skulle utvecklas. Även om det finns många bra saker i den uppgörelse som den förra regeringen gjorde kunde vi se att sannolikheten för att någon skulle bygga nya kärnkraftsreaktorer för att ersätta de gamla, vilket är en viktig del av uppgörelsen, inte skulle ske på marknadsmässiga grunder. Jag blir lite förvånad över tonen. Om man verkligen har en seriös önskan att hitta lösningar – det tror jag faktiskt finns hos – sätter man sig ned vid ett bord och resonerar. Om man vill ta upp effektskatter gör man det, och så försöker man hitta kompromisser som gör att vi kan få en bra utveckling av det svenska energisystemet. Det är så man gör. Intresset för att försöka hitta brister hos regeringen är en viktig del av att vara i opposition, och det har jag full respekt för. Jag har som sagt själv varit det . I det läget kan man känna att det är viktigt att få utbildningsministern eller finansministern att diskutera något som man vet rimligtvis måste diskuteras inom ramen för därför att det är en viktig del. Vad som blir konsekvensen om det ena, det andra eller det tredje skulle hända är en hypotetisk fråga. Våra prognoser baseras på de beslut som finns. De redovisas till , och så kommer det också att vara i dessa frågor. Jag tror att det är viktigt för oss att i det här läget gemensamt göra vårt yttersta för att hitta varandra. Jag förstår att det är viktigt för oppositionen att försöka hitta fel på regeringen – det ingår i själva uppdraget – men låt oss i stället försöka hitta lösningar tillsammans. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:483 om de föreslagna ändringarna i vapendirektivet 17 Statsrådet (S): har frågat mig på vilket sätt jag kommer att arbeta i och i EU-sammanhang för att värna de svenska vapenägarnas intressen och säkerställa att de svenska vapenägarna inte ska få anledning att tvivla på regeringens ståndpunkt i detta avseende. Regeringen har varit konsekvent och tydlig när det gäller inställningen till EU:s vapendirektiv. Så snart kommissionen lade fram sitt förslag välkomnade regeringen det som vi ställde oss tveksamma till vissa enskilda delar. Mot bakgrund av de senaste årens allvarliga terrorattentat där skjutvapen använts är det angeläget att om skjutvapen ses över. Regeringen ansåg, och anser fortfarande, att det bland annat är viktigt att kontrollen över de farligaste vapnen förstärks. hölls en överläggning med justitieutskottet, där regeringen fick enhälligt stöd för sin ståndpunkt. Dagen efter, , presenterade regeringen sex konkreta textförslag för ordförandeskapet och kommissionen, nämligen 1) säker förvaring av vapen, 2) undantag från 18-årsgränsen för innehav, 3) undantag från kravet på läkarundersökningar, 4) undantag från förbudet mot helautomatiska vapen, 5) undantag från kravet på fem års tidsbegränsning av tillstånd samt 6) förtydligande av vad som ska avses med halvautomatiska vapen som liknar helautomatiska. Sammantaget har en offensiv och tydlig ståndpunkt inför de fortsatta förhandlingarna, vilket ger oss en stark förhandlingsposition. På så sätt tar regeringen på bästa sätt till vara svenska enskilda och allmänna intressen. 18 (M): Tack, ministern, för svaret! Framför allt får jag tacka för ett så pass tydligt svar i denna fråga. Det tycker jag är väldigt bra. Anledningen till interpellationen är egentligen att vi har en person som är miljöpartist nere i och som driver en annan linje där än den officiella linje som har när det gäller det nya vapendirektivet. Denna miljöpartist, som heter , har kommit med egna förslag där nere för att försöka skärpa linjen och göra den ännu tydligare när det gäller att komma åt de vapen som används av skyttar och jägare. Man vill införa mentaltester och psykiska och fysiska tester av dem som ska kunna inneha ett vapen. Av denna anledning vill jag försäkra mig om att den svenska ståndpunkt som vi är överens om här i står fast när det gäller den tydlighet vi vill ha i vapendirektivet. Just dessa bitar har vi faktiskt strukit ur de förslag som kom . Jag tackar därför ministern för tydligheten i svaret om att ståndpunkten står fast. Däremot, fru talman, vill jag peka på vikten av att man, om man sitter i regeringsställning och har företrädare som bär ett regeringsansvar i , har en dialog med sina övriga ledamöter och att man för tydlighets skull inte har ledamöter som driver en position som går på tvärs mot vad riksdag, i det här fallet, tycker om vapendirektivet. Det riskerar att utgöra en stor otydlighet för om man har dubbla budskap från ett och samma parti. Jag vill därför fråga ministern: ministern att förtydliga detta ytterligare på något sätt gentemot sin regeringspartner i det fortsatta arbetet, och kommer man att acceptera att enskilda ledamöter driver två linjer i samma parti? Självklart kan man göra det, men för tydlighets skull: Är det något som ministern ser som ett problem, eller är det helt okej? Hur ser ministern på arbetet i övrigt – går det i riktning, eller ser det ut att svänga åt något annat håll? Det kunde vara bra att få en lägesrapport nu när vi för tillfället ändå har ministern här. 19 Statsrådet (S): Först och främst: I svarar regeringen på interpellationer om regeringens hållning. Vill man diskutera EU-parlament, kyrkofullmäktige, kommunfullmäktige eller andra parlamentariska organ går det alldeles utmärkt att kandidera till dem och ställa frågor där. Är det ett problem, frågar , att man i ett parti har flera olika ståndpunkter? Nej, jag tror att det är helt vanligt. Vi har sett att tidigare statsminister hårdfört har kritiserat den nuvarande moderata linjen för att vara hjärtlös, som den förra kulturministern i regeringen går ut och kritiserar den moderata regeringen för att vara för mjuk och kritiserar den så hårt att den nuvarande partiledaren säger: Hon hade inte kunnat vara statsråd i min regering. har nog en hel del att fundera på i sitt eget parti när det gäller att hålla en enhetlig linje. I regeringen är vi eniga. I är vi eniga. Det är det viktiga för ståndpunkt. Jag redogjorde för de sex krav som vi i enighet har fört fram. Jag skulle vilja säga att förhandlingsläget är gott. Vi hade en runda vid senaste ministerrådsmötet, och jag hyser stor tillförsikt om att vi kommer att få igenom betydande delar av det som är den och förhandlingsposition. Jag vill också i det här sammanhanget säga att jag är väldigt glad att vi har lyckats samla jägare bakom den här ståndpunkten. Det är centralt för , när vi driver frågor i internationella forum, att vi kan enas över partigränser och intressegränser, så att vi står enade när vi driver folkrörelsesynpunkter och nationens synpunkter. Det blir vi mycket starkare av. Sedan tror jag att det ankommer på alla att föra fram sina synpunkter i de olika ärendena. 20 (M): Tack, ministern! Jag tror inte att den jämförelse ministern gör är helt relevant i den här frågan. Visst förekommer det olika uppfattningar bland ledamöter och andra i olika partier – det är självklart. Det viktiga i den här frågan är att det är ett regeringsparti i som har företrädare som driver dubbla linjer. Det är problemet. Det kan bli en oerhörd otydlighet. Det ministern tar upp är oppositionspartier som kan ha olika uppfattningar. Men när man sitter i en regering borde man ha en enda ståndpunkt. Den tycker jag i och för sig att ministern har tydliggjort, och jag tycker också att jag kan andas en tydlighet om att det miljöpartister i försöker föra fram inte har något stöd hos vare sig ministern eller , vilket är oerhört bra.