prot · H309124 · 2016-06-21 00:00:00 — Eftersom dessa innebär omfattande förändringar av det rådande penningpolitiska ramverket anser finansutskottet att dessa förslag bör behandlas i en bred parlamentarisk utredning. Jag återkommer till detta. beslutade regeringen att ge huvudansvaret för makrotillsynen. Utvärderarna anser att befogenheter, verktyg och processen kring makrotillsynsbeslut bör förtydligas. Utskottet delar den synpunkten. Frågan bereds i , och det är viktigt att regeringen presenterar ett sammanhållet och tydligt ramverk för den svenska makrotillsynen. Grunderna i den nuvarande riksbankslagen är , och mycket har hänt inom till exempel penningpolitiken och finansiell stabilitet . Finansiell stabilitet har blivit ett eget politikområde. I har, som sagts, huvudansvaret för makrotillsynen. trädde beslutet att riksbank ska ha en självständig ställning gentemot riksdag och regering i kraft. Världen har genomgått en finanskris. har ställts inför nya icke förväntade problem, och man har sänkt styrräntan till minusnivå som man har köpt statsobligationer för att öka likviditeten i ekonomin. Detta är nya förutsättningar som man delar med flera andra länders centralbanker. En större översyn av riksbankslagen har diskuterats tidigare. Flera utredningar har genomförts; bland annat har lämnat två omfattande betänkanden, och utredningen om finansiella oberoende och balansräkning har lämnat ett betänkande. har utskottet också behandlat två externa utvärderingar. har utskottet även haft en intern utfrågning av riksbankschefen, där bland annat presenterade det av direktionen beslutade pm:et om förslag till frågor att ta upp i en översyn av riksbankslagen. Direktionen redovisar förslag inom områdena finansiell stabilitet, valutapolitik, penningpolitik, finansiella oberoende, kontantförsörjning, betalningssystem och krissamordning samt statistik och informationsinhämtning. Utvärdering av Riks-bankens penningpolitik 2010–2015 Avseende finansiella oberoende och frågorna om bankens balansräkning, eget kapital och vinstutdelning samt hur detta bör regleras i riksbankslagen har detta utretts av den så kallade . Det är därför inte motiverat att ta med detta i den breda översyn av riksbankslagen som finansutskottet föreslår. Utskottet föreslår i stället ett tillkännagivande till regeringen om att lämna förslag med utgångspunkt i betänkande och de remissynpunkter som lämnades. föreslår alltså i detta betänkande två tillkännagivanden till regeringen. Det första är att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning av det svenska penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Det andra är att regeringen bör lämna förslag till om finansiella oberoende med utgångspunkt i betänkande och remissynpunkterna på detta. Utgångspunkten för utredningen om riksbankslagen bör vara att målet om prisstabilitet och den legala ramen för en oberoende riksbank har varit framgångsrika. Det är bra om riksbankslagen blir tydlig och motsvarar dagens situation, behov och krav. Utskottet poängterar vikten av att utredningen av riksbankslagen är parlamentarisk och har ett brett upplägg. Områden som bör behandlas är bland andra  penningpolitiska mål och medel  förtydligande av ansvar för finansiell stabilitet  valutapolitik och roll i IMF- sammanhang  den demokratiska granskningen av och penningpolitiken  ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och betalsystemet. är det viktigt att regeringen tillsätter en bred parlamentarisk utredning och översyn av riksbankslagen och det svenska parlamentariska ramverket. Direktiven bör vara på plats , och eventuella grundlagspåverkande förslag bör presenteras och behandlas före riksdagsvalet . 73 (V): Penningpolitiken är ett av få politiska områden där mycket makt har lämnats över från politiken till experter på området, i det här fallet direktion. Trots det bär politiken ett stort ansvar för penningpolitiken. Politikens roll är att genom sin kontrollmakt se till att penningpolitiken förs på rätt sätt och att dess underlag leder till en spänstig debatt om penningpolitiken i . Men politiken sätter också ramarna för penningpolitiken genom att besluta om lagar, i detta fall riksbankslagen. Därför är det nu glädjande att det finns en bred politisk enighet bakom förslaget att se över riksbankslagen i en parlamentarisk utredning. Utvärdering av Riks-bankens penningpolitik 2010–2015 Att det nu kommer att tillsättas en parlamentarisk utredning om riksbankslagen kan vi från inte annat än välkomna. Det behövs, och det är något som vi har krävt . Dagens lagstiftning är nämligen skriven , i då många politiker ville gå med i . Men när svenska folket fick säga sitt blev det ett tydligt nej till EMU. I efterhand har det visat sig vara ett ekonomiskt sett mycket klokt beslut som tjänat väl. Det är därför viktigt att den politiska makten – även över penningpolitiken – utgår ifrån folket. har en rad förslag för att vässa riksbankslagen och göra penningpolitiken i bättre, förslag som vi nu hoppas att utredningen kan grotta ned sig i och komma med kloka slutsatser om. Vi har drivit på för att KPI som mått för inflationsmål ska bytas ut mot KPIF, vilket det nu verkar finnas en bred enighet om. Det gör att det mått som i praktiken används också blir det som har reell betydelse för penningpolitiken. Vi har också drivit på för att sysselsättning ska få en ökad betydelse, och vi har drivit på för att makten över penningpolitiken ska utgå från folket. ska besluta om inriktningen för penningpolitiken medan ska verkställa dess utformning. Det var något som särskilt de akademiska remissinstanserna tyckte var bra och lyfte fram i sina remisssvar. Det operativa ansvaret för penningpolitiken vilar på direktion. Direktionens ledamöter utses av riksbanksfullmäktige. Riksbankslagen föreskriver att ledamöter av direktionen inte får söka eller ta emot instruktioner för att fullgöra de penningpolitiska uppgifterna. Målen för penningpolitiken innebär att endast har till uppgift att upprätthålla ett fast penningvärde. har sedan på egen hand bestämt att penningpolitiken ska styras av ett inflationsmål och att detta ska vara av KPI. Först därefter har i olika dokument sagt att man står bakom den utformning av penningpolitiken som själv har bestämt sig för. Detta har emellertid ingen praktisk betydelse just eftersom ledamöter av direktionen inte är tillåtna att ta emot instruktioner när de fullgör sina penningpolitiska uppdrag. Vi menar att denna ordning är orimlig. Det ska vara så att utformar mer exakta mål för penningpolitiken. Detta ska omfatta målen, vilken nivå inflationsmålet ska ha, vilken variabel som ska användas och vilka mål man ska ha för utvecklingen av den reella ekonomin. Utifrån dessa mål ska sedan självständigt utforma den löpande penningpolitiken. På så sätt skapas en tydlig ansvarsfördelning: De folkvalda i beslutar om politiken, och verkställer. Det är någonting vi hoppas att utredningen kommer att grotta ned sig rejält i. Valet av ledamöter till direktionen kan ha stor betydelse för den förda penningpolitiken, och sker dessa val utan större debatt och insyn. Därför bör den parlamentariska utredningen ta fram förslag på hur valet av ledamöter till direktionen kan ske på ett mer transparent sätt. Öppna utfrågningar av kandidaterna till direktionen bör utgöra ett centralt inslag i denna process, något som sker i andra länder. Utvärdering av Riks-bankens penningpolitik 2010–2015 Att även utredarna nu lyfter fram många av dessa frågor tycker jag givetvis är bra. Vi måste värna de demokratiska aspekterna, även i penningpolitiken. Framför allt måste vi sätta fokus på att minska arbetslösheten för att nå full sysselsättning. Att därför ta större hänsyn till produktion och sysselsättning, som utredarna föreslår, är mycket bra. Jag har haft förmånen att ingå i den arbetsgrupp under finansutskottet som på ett föredömligt sätt har lett, vars uppgift har varit att komma med förslag på hur finansutskottets kontrollmakt över penningpolitiken kan stärkas redan inom dagens lagstiftning. Flera av gruppens förslag, för att inte säga alla, är bra. ska finansutskottet besluta om vilka som ska genomföras. Gruppen föreslår att man i stället för dagens tre utfrågningar håller två offentliga utfrågningar med om den aktuella penningpolitiken. Vid utfrågningarna ska riksbankschefen och tre vice riksbankschefer delta varje gång, i stället för som en vice riksbankschef. Detta var något som också King och Goodfriend föreslog. Ledamöterna bör få replikrätt på riksbankschefernas svar om de så vill, vilket skulle kunna leda till en spänstigare debatt och diskussion under utfrågningen. Det kanske kan tyckas märkligt att ett minskat antal utfrågningar skulle kunna stärka kontrollmakten. Men bättre utfrågningar färre gånger ger en bättre granskning. Gruppen föreslår att en offentlig utfrågning om stabiliteten i det finansiella systemet sker . Vid en sådan utfrågning ska ansvarig minister, myndighetsansvariga och andra experter delta. Utskottet bör också överväga hur utskottets beredning av finansiell stabilitet i övrigt kan förstärkas, anser vi i arbetsgruppen. Detta tycker jag är mycket bra, för som vi har hört i debatten är finansiell stabilitet och makrotillsyn ett relativt nytt politiskt område som har fått ett väldigt uppsving, framför allt efter finanskrisen. Med det sagt, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 8 Informationsutbyte vid samverkan mot organiserad brottslighet betänkande 2015/16:JuU31 Informationsutbyte vid samverkan mot organiserad brottslighet (prop. 2015/16:167) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) § 9 Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål betänkande 2015/16:UbU18 Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173) 74 (M): Jag tror att vi alla är överens om att den optimala undervisningssituationen är en behörig, välutbildad lärare i ett fysiskt klassrum med sin klass. Men vad gör vi när det inte är möjligt, när det inte finns en behörig lärare på skolan? Det har vi löst genom att öppna för fjärrundervisning som lösning, med en lärare som fysiskt finns på en annan skola och som har samma huvudman som arbetsgivare. Men vad gör man om det inte finns en behörig lärare i ett visst ämne anställd hos huvudmannen? Där kommer frågan om fjärrundervisning på entreprenad in som en möjlighet för skolhuvudmän att samarbeta och sälja tjänster till varandra. I finns Ådalsgymnasiet. Jag vet att de kommer att andas ut efter att vi fattat beslut om fjärrundervisning på entreprenad när det gäller modersmålsundervisning och studiehandledning. slipper de trotsa lagen för att kunna ge alla elever den undervisning de har rätt till. När frågan om fjärrundervisning senast var uppe för diskussion fick Alliansen till ett tillkännagivande om utredning av möjligheten till entreprenad. Tack vare Alliansens ingripande blir det nu möjligt för Ådalsgymnasiet att lagligt erbjuda modersmålsundervisning och studiehandledning till sina elever genom ett avtal med kommun som levererar dessa tjänster via fjärrundervisning. Utan den här möjligheten hade dessa elever varit helt utan både studiehandledning och modersmålsundervisning, eftersom det i inte finns modersmålslärare i de 13 språk som gymnasieeleverna har som modersmål. För mig är det svårt att förstå den skepsis och den rädsla som verkar finnas när det gäller att utnyttja modern teknik i skolan. Det finns utmaningar – det är inget att sticka under stol med – inte minst har vi en lärarkår som behöver ordentligt med utbildning, fortbildning och samarbete för att kunna hantera dessa verktyg. Men det ter sig väldigt märkligt att i , ett av världens mest digitaliserade länder, försöka begränsa möjligheterna att använda modern teknik för att ge alla elever den undervisning de har rätt till. Vi har lärarbrist i . Den märks överallt, och det kommer att bli värre innan det blir bättre. Detta är väldigt tråkigt, och jag tror att vi alla delar en viss oro över det. I det läget måste vi låta rektorer och lärare vara kreativa för att säkerställa en likvärdig skola av hög kvalitet i hela landet. Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål Det är brist på modersmålslärare i hela landet. Den möjlighet som öppnas till fjärrundervisning på entreprenad kommer att göra att fler elever kan få del av modersmålsundervisning och studiehandledning – något som forskningen tydligt visar är viktigt för elevernas utveckling och resultat. Det jag inte förstår är att regeringspartierna tillsammans med och inte vill gå längre. Alliansen har i sin följdmotion föreslagit att på försök öppna upp för fjärrundervisning i andra ämnen på entreprenad. Det pågår en utredning, men i väntan på att den blir klar tycker vi att det är rimligt att öppna upp för just en försöksverksamhet. Vår prioritet är eleverna och deras rätt till undervisning av en behörig lärare. Om det inte finns någon lärare på skolan som är behörig eller hos huvudmannen anser vi att det är ett bra alternativ att skolan utnyttjar möjligheten till fjärrundervisning, oavsett om det sker med huvudmannens egna lärare eller om man väljer att lösa det via entreprenad med en annan huvudmans lärare. Vad är alternativet? kan man fråga sig. Huvudmannen måste ju lösa undervisningen för eleverna, och då är den enda lösningen att eleverna undervisas av en obehörig lärare. Det tror vi inom Alliansen är en sämre lösning för eleverna. Vi litar på att rektorerna tillsammans med sina lärare har elevernas bästa för ögonen och att vi behöver ge dem de verktyg som är nödvändiga för att alla elever ska ges en undervisning av hög kvalitet. Ett viktigt verktyg för att säkerställa just detta är möjligheten till fjärrundervisning på entreprenad på fler områden än bara modersmålsundervisning och studiehandledning. Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 2, som hela Alliansen har ställt sig bakom. 75 (SD): Jag ska börja med att berätta att vi sverigedemokrater ställer oss bakom reservation 1. Vi yrkar inte avslag på förslaget om fjärrundervisning, utan vi yrkar avslag på förslaget om just modersmålsundervisning. är emot att modersmålsundervisning finns i . Därför skulle vi inte kunna rösta igenom utskottets förslag. Det skulle kännas lite som att gå emot vår egen politik. Vi vill lägga ned modersmålsundervisningen, utom när det gäller de nationella målen, och i stället använda dessa lärare i vår förberedelseskola. Fjärrundervisning i måttlig omfattning kan vara bra för framför allt glesbygden, som här berättade förut, i specifika ämnen men inte i alla, fru talman. Vi har inte heller något emot att kommuner hjälper varandra över gränserna. Det ser vi som en möjlighet. Men Lagrådet har varit väldigt tydligt med att det här förslaget inte kan ligga till grund för att stifta lag. Därför vill vi backa tillbaka och göra rätt och inte, som regeringen gör , fort och fel. ska saker ut och komma tillbaka med förhoppning om att det ska bli gjort på ett bra sätt. Det tycker inte är ett korrekt sätt. Det är en paniklösning i stället för ett genomtänkt förslag. Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål har som sagt valt en annan väg. Av de 70 000 nyanlända skolbarn som kom 2015 är . Troligen kan de sitt hemspråk och behöver i stället fokusera på svenska, som är nyckeln för att komma in i arbetslivet i . Därför föreslår vi i stället en förberedelseskola – en skola där de nyanlända barnen går tills de är kognitivt och språkligt redo att kliva in i det svenska klassrummet. är det 5 000 förberedelseklasser. Man gör lite godtyckligt som man själv vill och kastar in barnen i klassrummet med den hastighet som man finner är lämplig. Detta anser vi vara helt fel. Det blir ett misslyckande för den nyanlända eleven, det blir ett misslyckande för klassen som ska ta emot eleven och det blir ett misslyckande för den mottagande läraren. Man kan inte ge tillräcklig undervisning till vare sig de befintliga eller nyanlända eleverna. Argumentet mot vårt förslag brukar vara att man ska integreras . Men om man inte förstår vad som sägs eller vad som görs integreras man inte på ett bra sätt. Låt mig ta ett aktuellt exempel nu när i fotboll pågår. Det hade säkert varit jättekul för en spelare i division 7 att få träna med landslaget. Jag är dock tveksam till om personen hade lärt sig speciellt mycket. Framför allt skulle han eller hon ta mycket av tränarens eller specialtränarens tid och av de andra spelarnas möjlighet att utvecklas. Tar man in fem spelare permanent utan någon som helst förberedelse och som inte klarar kraven men behåller målet att vinna kommer det såklart inte att fungera bra. Det är mycket bättre att man tränar på den nivå man är och strävar efter att nå uppåt. Jag hade en träff med några kollegor i . Verkligheten som de beskrev den består av ibland dåliga rektorer, ibland elever som är stökiga och ibland föräldrar som bråkar. Men så har vardagen sett ut ; det är inget konstigt. Lärarlaget har alltid varit räddningen; man har alltid kunnat luta sig mot lärarlaget. Men orkar de inte ens hjälpa varandra inom lärarlaget. De simmar för att själva hålla sig vid ytan och för att inte drunkna under alla uppgifter som läggs på dem. Tyvärr har dessa tre kollegor valt att söka jobb utanför den svenska skolan eftersom arbetsmiljön inte är som den ska, karriärstegen är näst intill obefintlig och omkringpersonalen är uppsagd och försvunnen . Det finns snart inga kuratorer, studie- och yrkesvägledare eller skolsköterskor som kan hjälpa till. Det är ganska enkelt: Elever som mår bra presterar bra. Om de känner att de klarar av uppgiften kommer de också att lägga manken till. Därför måste vi höja våra förväntningar på dem. Den svenska förberedelseskola som vi vill ger våra nyanlända innehåller en läroplan för att ge likvärdighet över hela . Vi vill använda modersmålslärarna och deras kunskap. Vi talar om 5 000−6 000 extralärare som vi kan stoppa in i det svenska skolsystemet. Det är också viktigt med tidigt samarbete i klassrummet, men den befintliga läraren ska ha sista ordet. Man kan stötta och hjälpa eleven vid få tillfällen i början och sedan öka på vartefter. Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål Det måste självklart finnas ett digitalt test som nyanlända elever över hela får göra så att det råder likvärdighet. Det ska inte vara ett manuellt test som som kan ta ända . Det som krävs är en bättre arbetsro, och det kommer att leda till förbättrade studieresultat. Vi tror att en förberedelseskola kan göra det. Det sker också ett nära samarbete efter skoltid då förberedelseskolan kallas resurscentrum. De elever som precis har kommit in i det svenska skolsystemet får komma tillbaka till skolan för att få stöd. Det ger en brygga och en trygghet. Jag önskar mina kollegor och alla i svenska folket som sitter och tittar på detta en skön sommar. 76 (M) replik: Jag trodde att debatten skulle handla om fjärrundervisning. Det var inte så mycket om fjärrundervisning i anförande, men jag tar replik på den del som handlade om det. Vi vet att ni inte vill bifalla förslaget om studiehandledning och modersmål eftersom ni inte tycker att det ska finnas, trots att forskningen är tydlig med att eleverna behöver det för att klara både sitt modersmål och svenskan. Läser man er budgetmotion är det tydligt att ni vill lägga pengar på att värna byskolor. För just byskolor är lärarbristen ett faktum. Legitimationsreformen har också skärpt kraven på vilka lärare som är behöriga att undervisa. Varför väljer då och att inte stödja Alliansens följdmotion om en försöksverksamhet med fjärrundervisning i andra ämnen på entreprenad? Vad har ni för förslag för att på kort sikt säkerställa att eleverna som går i de byskolor som ni säger er värna får undervisning i alla ämnen av behöriga lärare? 77 (SD) replik: Jag tackar för frågan. Forskning i all ära, men alla vet att forskning är något man kan luta sig mot när man känner för det. En del forskning stöder det egna förslaget medan annan forskning inte gör det. kom det dansk forskning som visade motsatt effekt. Ja, vi är definitivt för att byskolorna ska klara sig. många småskolor läggs ned av kommunerna eftersom de är kommunalt styrda. Det tycker vi inte om, och vi har till och med lagt fram ett stimulansbidrag på 300 miljoner för att stödja just byskolorna. Jag har absolut inget emot det som Alliansen har föreslagit, men det bör inte genomdrivas för snabbt. Om ni i Alliansen menar allvar är jag den förste av pragmatiska politiker att sätta mig ned och ta en kopp kaffe med er så att ni få berätta vad ni tänker med era förslag. 78 (M) replik: Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål Byskolor har tyvärr blivit regionalpolitik. Jag kan förstå att man på mindre orter är mån om att ha kvar sin skola, för annars får bygden svårt att överleva. Men vi kan inte riskera elevers utbildning och kvaliteten på undervisningen av regionalpolitiska skäl. Jag hör inte att har något som helst konkret förslag på hur alla elever som går i de byskolor som ni säger er värna ska kunna undervisas av behöriga, välutbildade lärare . 79 (SD) replik: I mitt anförande talade jag om just dessa saker. När vi har ordnat en bra arbetsmiljö för lärarna och till exempel infört jourklasser för de barn som inte klarar av ett vanligt klassrum, när vi har infört en riktig karriärstege och när omkringpersonalen, som kommunerna sedan kommunaliseringen valt att säga upp, kommer tillbaka är 50 000 lärare som jobbar i näringslivet beredda att komma tillbaka till den svenska skolan. Det är en lösning för att få tillbaka lärare. Eftersom dessa lärare har jobbat i näringslivet har de den konkreta praktiska kunskap som eleverna behöver. Dessa lärare kan ställa krav eftersom de har levt i verkligheten, och det vet eleverna om. 80 (V): Det har länge rått brist på modersmålslärare och studiehandledare. Detta har inneburit svårigheter att erbjuda elever den undervisning de har rätt till. Mot denna bakgrund välkomnar vi regeringens proposition om att modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål ska få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman och att detta även ska gälla för modersmålsundervisning och studiehandledning genom fjärrundervisning. Vi vill dock betona att det måste göras ytterligare ansträngningar för att förbättra tillgången på modersmålslärare och studiehandledare. Här har både regeringen och huvudmännen ett ansvar. Exempelvis finns det många i landet som har såväl språkliga kunskaper som ämneskunskaper och därför lämpar sig för anställning som studiehandledare. är tydligt med att denna reform inte får innebära att huvudmännen minskar sina ambitioner att erbjuda modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen efter de behov som finns. Skolinspektionen bör därför ges ett särskilt uppdrag att följa upp huvudmännens ansvar att i första hand anordna modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen. Därför yrkar jag bifall till reservation, nr 3. Men jag måste erkänna att känns meningslöst att stå här och debattera om vissa små förbättringar för unga nyanlända inom utbildningsväsendet. Det känns meningslöst för att hyckleriet skär rakt igenom. Det känns meningslöst för att vi står här och talar om utökade möjligheter för nyanlända i utbildningssystemet som majoriteten av partier och ledamöter, inklusive dem som sitter här , gör allt för att stoppa dessa medmänniskor från att ta sig hit. är det jag och familjen beviljades permanent uppehållstillstånd.