prot · H40948 · 2016-12-16 00:00:00 — Ett exempel som bland annat , Barnens rätt i samhället, har lyft fram är att barn riskerar att rekryteras till väpnade konflikter även här i . Man tror gärna att det första tilläggsprotokollet bara rör barn i andra länder, men det handlar om barn i som riskerar att rekryteras och åka utomlands. Det handlar både om pojkar som åker iväg för att strida och om flickor som blir bortgifta och blir utsatta för fruktansvärda övergrepp. Detta står det om i första tilläggsprotokoll. Där står också att staten bör vidta alla genomförbara åtgärder för att förhindra en sådan rekrytering, och på den punkten har vi misslyckats. Ingen vill egentligen ta på sig ansvaret för de här barnen och för vad som händer. Vivalla i är ett område som pekas ut. Jag växte själv upp där och känner naturligtvis väldigt mycket för det här. I stället för att fundera på vem som är ansvarig behöver vi göra någonting. Vi behöver agera . Samma sak gäller när barnen kommer hem igen – vem är ansvarig då? Jag tycker att även detta är något som vi borde kunna göra på en gång i stället för att avvakta. Jag upplever att statsrådet ändå pekar på att man arbetar i den riktningen, vilket omfattar flera av de saker som föreslår, och detta är jag glad över. Om tanken är att ska hinna föreslås bli lag är det väldigt kort om tid att hinna påbörja andra saker . Kan statsrådet utveckla detta med tidsspannet lite grann? 64 Statsrådet (S): Vi jobbar hårt med det här. Vi gör allting på en gång, men försöker göra det med hög kvalitet. Jag tror att det i frågan låg en fråga om protokollet. Vi tänker då trots allt göra en sak i taget. Det första viktiga steget är att göra till lag på ett bra sätt. Det håller vi på med , och den andra frågan ser vi över. När det gäller vissa sakfrågor instämmer jag helt i allvaret i dem. Dessa jobbar vi också med. Något som jag har ägnat mig ganska mycket åt och som jag haft det här uppdraget är att stärka den sociala barn- och ungdomsvården. Den är av mycket stor betydelse för de mest utsatta barnen i , vilka inte har någon annan att lita till än , som har det kanske största förtroende man kan få i de här situationerna. Detta jobbar vi vidare med. Vi har också en nationell samordnare på området som föreslår olika förbättringsåtgärder och rapporterar till mig . Jag har förstärkt hennes uppdrag när det gäller konkretion, återrapportering, bemanning och så vidare. Detta har vi talat om i andra interpellationsdebatter, så det kan vi ta upp i ett annat sammanhang. Om man ökar kunskapen om barns rättigheter i samhället och hos flera myndigheter är det min förhoppning att man får fler samarbeten, till exempel mellan socialtjänst och polis. Jag har varit på besök i och vet att där försöker man vara synlig, lära känna familjer, hitta bra sätt att förstå vad barn och ungdomar säger och så vidare. Finns det då socialtjänst och polis närvarande som jobbar med bra villkor kan man göra saker . Det måste vi göra på alla nivåer, från regeringens och från kommuners och myndigheters sida. Sedan tycker jag själv att vi har tagit tag i viktiga frågor. Exempelvis har vi lagt fram en skrivelse om våld mot kvinnor, och vi har redan tillsatt en utredning som handlar om barns rättliga status när de vistas i skyddat boende. är barnen som bor på skyddat boende fler än de vuxna, oftast mammor, men de är ändå en ganska osynlig grupp. Utredningen ska titta på barnens rättsliga status och vad som behöver förbättras. Den ska också titta på livskvalitet i övrigt. Det handlar också om rätten till utbildning. Vi vet att de här barnen rycks upp från vänner, idrottsaktiviteter och framför allt från skolan, något som de själva verkligen inte har valt, och hamnar i ganska jobbiga situationer. Detta är exempel på sådant som man behöver göra mer åt och som jag hoppas att man får syn på därför att man har barnrättsglasögon på sig. Men vi behöver göra mer för att fler ska ha dem. 65 (L): Jag delar helt det som statsrådet tar upp kring barn med skyddat boende. Vi vill också gärna se att barn som upplever våld ska ses som brottsoffer. Det tror jag skulle stärka barnens rättsliga ställning. Kompetenshöjningen ute i samhället och bland våra egna myndigheter är verkligen av största vikt. Det såg vi som sagt inte minst i remissvaren. Vad jag förstår är statsrådet inte särskilt förvånad över att jag tog upp frågan, att vi har den här interpellationsdebatten över huvud taget och att jag ligger på i frågan om och barnrättighetsutredningen. Det är heller ingen nyhet att vi vill ha som lag; det har vi velat . Barnrättighetsfrågor är mycket viktiga för mig. Därför vill jag tacka statsrådet för svaren och för en bra debatt. Jag är positivt inställd till att statsrådet tog upp regleringsbreven och hoppas att frågan om att stärka myndigheternas arbete med togs upp när man fattade beslut om regleringsbreven i går på regeringssammanträdet. Jag förutsätter givetvis att barns rättigheter genomsyrar alla regleringsbrev, särskilt som statsrådet var så positivt inställd till det i debatten. Med detta vill jag avsluta med ett stort tack till statsrådet för svaren. Jag tror att vi återkommer fler gånger till de här frågorna. Vi kommer nog att stå här fler gånger och prata om det här. Det är viktigt för oss båda. Jag vill tacka talmannen och hela kammarkansliet och önska en riktigt god jul, och statsrådet likaså. Stort tack och god jul! 66 Statsrådet (S): Interpellationsdebatterna kan ju ha olika karaktär. Att vi företräder olika partier men har samma mål är bra för människorna som vistas i det här landet och som berörs av beslut som vi fattar. Tyvärr står inte mänskliga rättigheter så högt på den globala agendan som många av oss skulle vilja. Därför behöver vi samarbeta i våra olika nätverk och med de kontakter vi har, för att sprida budskapet om hur viktiga de är. Frågorna finns förstås inom FN, och det är mycket intressant som händer där . tar över ordförandeskapet i säkerhetsrådet . Där ska leda en formell arbetsgrupp som handlar om barn i väpnade konflikter. Många tittar på vad gör i de här frågorna, och jag upplever att det finns en längtan bland många barnrättsorganisationer och aktivister efter exempel på att man kan flytta fram positionerna. Det är positivt att vi kan samarbeta, även om vi inte är överens om alla detaljer. Därför uppskattar jag också den här debatten och ser fram emot att vi får jobba vidare med detta efter julhelgerna. Jag tackar så mycket och önskar god jul. Jag har, såvitt jag vet, inga fler interpellationer att besvara , så jag får tacka så mycket för samarbetet som vi har haft och ser fram emot nya frågor och interpellationer. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2016/17:169 om kilometerskatten 67 Finansminister (S): har frågat mig dels om det är min och regeringens avsikt att införa en kilometerskatt, dels vilka åtgärder jag i så fall avser att vidta för att mildra de i interpellationen nämnda negativa effekterna av en sådan skatt och dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att står sig konkurrensmässigt gentemot andra länder. Regeringens ambition är att en vägslitageskatt ska införas. En utredning arbetar med att ta fram ett förslag till vägslitageskatt och ska lämna sitt betänkande . Hur skatten närmare ska utformas ingår i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer och regioner. När utredningen har lämnat sitt betänkande kommer det att beredas i sedvanlig ordning. 68 (M): Tack, finansminister , för svaret! Problemet är bara att finansministerns svar inte innehåller någon substans över huvud taget. Jag kan ha förståelse för att finansministern inte vill komma med några skarpa utlåtanden så länge en utredning pågår. Men det är ändå rimligt, utifrån frågorna jag ställt, att förvänta sig att finansministern, som tillhör en regering som säger sig värna om svensk konkurrenskraft och jobb, i alla fall skulle nämna att dessa två delar kommer att väga tungt när beslutet ska fattas om en straffskatt på avstånd. Jag är mycket oroad över vad finansministerns tystnad gällande just arbete och konkurrenskraft betyder i det här ärendet. Under budgetdebatten förklarade företrädare att kilometerskatten bland annat är något som förbättrar konkurrensen för de svenska åkarna. Det var inte första gången jag hörde detta från rödgröna företrädare, så jag valde att kolla upp vad branschorganisationen tycker. De säger att de absolut inte vill ha en kilometerskatt och att den är skadlig för den svenska åkeribranschens konkurrenskraft och den svenska industrin. Finansminister säger i sitt svar att regeringen ska analysera vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer och regioner. Även om finansministerns svar saknar all substans tycker jag att dagens debatt är nödvändig och relevant. Det är nu som finansministern och regeringen har möjlighet att ta till sig den oro för jobb och konkurrenskraft som hotet om en straffskatt på avstånd skapar där ute bland dem som kommer att bli drabbade. Därför frågar jag igen: Är finansministerns avsikt att införa straffskatt på avstånd trots att det skulle vara ett hot mot svenska jobb, företag och konkurrenskraft? 69 Finansminister (S): Som jag sa i interpellationssvaret är det regeringens ambition att en vägslitageskatt ska införas. Vilka konsekvenser en sådan skatt skulle få för olika sektorer eller regioner är ännu inte klarlagt, vilket man kan få intrycket av när man lyssnar på . Det beror på att vi ännu inte vet vilket förslag utredningen kommer att ha om hur skatten ska utformas. Vi vet inte heller vilken konsekvensanalys utredningen gör vad gäller effekter av en sådan här skatt. har i talarstolen ofta varnat för konsekvenserna av de skatteförändringar som regeringen har genomfört och sagt att de kommer att slå mot jobb och tillväxt. Men när skatten sedan har införts har tyckt att skatten är bra. Vi ser att konsekvenserna av regeringens politik är att vi har fler jobb, högre tillväxt och lägre arbetslöshet än när styrde landet. 70 (M): har sagt att man inte vet vilken utformning straffskatten på avstånd kommer att få och att man inte vet vad konsekvenserna kommer att bli. Det är ju nu innan skatten införs man har möjlighet att ta till sig vad de där ute i verkligheten säger. För exakt sedan gjorde jag tre företagsbesök i . Jag besökte Emballator som är ett framgångsrikt industriföretag i , som är ett trevligt och väldrivet hotell i och Bilfrakt som är ett familjeägt åkeri i . Alla är företag med stolta anor, planer för framtiden och en vilja att lyckas. De är tre rätt olika företag men med det gemensamt att de alla är beroende av logistik och transporter för att överleva, växa och utvecklas. I just detta område är man helt beroende av bland annat lastbilstransporter. Emballator, som producerar plåtförpackningar, måste få ut sina varor på den internationella marknaden. På en direkt fråga till Emballators vd om vad som kommer att bli avgörande för just hans företag svarar han: väl fungerande logistik till konkurrenskraftiga priser. vd berättar stolt om verksamheten och säger att det inte är turisterna utan de som besöker industriföretagen i bygden som står för gästnätterna. Bilfrakt, som har drivits av familjen i tre generationer och som transporterar mycket av just Emballators varor ut på världsmarknaden, oroas över hotet om en straffskatt och frågar: Vem är beredd att ta de höjda kostnaderna för detta? Kommer Emballator och andra industriföretag att vilja stanna kvar om transportkostnaderna höjs? Om industrin flyttar närmare sina exportmarknader, vem kommer att övernatta hos på ? Vems varor ska Bilfrakt transportera? Hur många arbetstillfällen är finansministern och den rödgröna regeringen beredda att offra? Jag förstår att finansminister väntar på en annan utredning, men det skadar inte att åka dit där människor oroas här och över regeringens skattechock och lyssna till deras argument. Vad behöver företagen och företagarna som skapar jobben i för att vilja växa och utvecklas? De signaler jag har fått är att det i alla fall inte är en skatt på avstånd. Det är nyttigt att lyssna till verkligheten. Man kan få rätt bra svar på hur dagens och framtidens utmaningar bör lösas. Därför, herr talman, frågar jag finansministern igen: Om det skulle visa sig att straffskatten på avstånd är skadlig för jobb och konkurrenskraft, vad gör regeringen då? Är ni villiga att backa från det som finansministern har sagt om att införa en straffskatt på avstånd? 71 (M): Jag tackar för ministerns svar – fast som vi har hört var det inget svar, utan man har tillsatt en utredning. Det intressanta är att man innan denna utredning är klar har bestämt sig för att införa en kilometerskatt, alltså en ny beskattning av svensk åkerinäring och våra företag. I de siffror som figurerar i sammanhanget rör det sig om allt från 4 miljarder som svenska åkerier och företag ska betala. Man talar om en kilometerskatt på ända milen. Det är inga småpengar, och det äventyrar både åkerinäringen och våra transporter i landet. Det sätter i en sämre konkurrenssituation än vi någonsin har varit när det gäller våra transporter. Det är märkligt att man inte gör en konsekvensbeskrivning innan man bestämmer sig för att gå vidare. Det värsta är att regeringen redan har börjat brandskatta åkerinäringen. Man har höjt skatten på diesel med , vilket innebär att ett åkeri som kör mellan 10 000 och redan får betala extra skatt per bil och år. Detta ska sättas i relation till att vi har högsta dieselskatt. Utöver detta har regeringen tänkt införa en lastbilsskatt. Skulle det bli så illa att skatten landar på milen innebär det för ett åkeri som kör . Alla förstår att om man sätter sådana skatter på svensk åkerinäring och företag kommer de att stanna av. Verksamhet och jobb flyttar ut ur landet. Summan av det hela blir att vi får in mindre skatt än vad vi hade fått om vi hade hoppat över nya skatter. I stället borde regeringen ge sig på det stora problemet i åkerinäringen och få bort den olagliga trafiken. Man borde införa det beställaransvar som har efterfrågat. Man borde sätta upp de alkobommar i hamnarna som har efterfrågat, och man borde se till att vi kan klampa i . Men de här grejerna har regeringen hoppat över och inte infört. Man tänker alltså ta in i skatt på svenska företag och svensk åkerinäring. Man ger tillbaka i en ökad satsning på polisen. Det motsvarar ungefär 30 poliser som ska jobba ute på vägarna. har vi för få trafikpoliser eftersom regeringen i stort sett har avvecklat trafikpolisen i . Det är bra att de 25 miljonerna tillförs kontrollen, men det räcker inte. Vi behöver fler poliser. Framför allt behöver vi bättre kontroll på våra vägar, för det är där vi har fusket. I stället för att ta itu med de stora problemen väljer regeringen att lägga ytterligare skatter på näringen och att samla in ännu mer skatt till sina tomma lador. Min fråga till finansministern är: När tänker man ta tag i de verkliga problemen i stället för att införa nya skatter på svensk åkerinäring? 72 Finansminister (S): tycker att man ska göra en konsekvensbeskrivning innan man tillsätter en utredning. Det är dock lite svårt att göra en konsekvensbeskrivning av en skatt som det inte ens finns förslag på utformning av. Men kan nog göra konsekvensbeskrivningar eftersom generellt sätt tycker att alla skattehöjningar är dåliga när regeringen föreslår dem. Men året efter brukar tycka att de är fantastiskt bra. Det vi hör i talarstolen är återigen två moderata riksdagsledamöter som ondgör sig över vilka förskräckliga effekter en skatteförändring skulle få. Det har jag hört , timme ut och timme in, i denna talarstol. Vi ser konsekvenserna av regeringens politik: en god tillväxt. Vi har högre tillväxt än , och och högst tillväxt i hela , trots de skattehöjningar som regeringen har genomfört och som har sagt skulle få förskräckliga konsekvenser. Vi har den högsta sysselsättningsgrad som någonsin har uppmätts i ett EU-land, vi har en arbetslöshet som sjunker och vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten , trots att vi har höjt skatterna och trots att har sagt att våra skatteförändringar skulle leda till sänkt vilja att anställa och till försämrad tillväxt. brukar acceptera skatteförändringen året därpå. Detta gäller för övrigt även dieselskatten, som tog upp. Där har accepterat större delen av höjningen i sin budgetmotion. Det finns en rad länder som har vägslitageskatt: , , , , , , och , för att nämna några, men också länder som liksom har långa avstånd, till exempel i och . Här finns en möjlighet att göra en klimatförbättrande skatteändring, och skatteintäkterna ska naturligtvis användas på ett sätt som gagnar jobb och tillväxt. Detta är viktigt att påpeka: Alla skatter man tar in påverkar det beteende vi ser hos företag och invånare, men det sätt på vilket vi använder skattepengarna påverkar också. Vi vet att den bristande infrastrukturen är ett stort problem för många transportföretag. Möjligheter att använda ökade skatteintäkter till att förbättra infrastrukturen eller anställa fler poliser så att det blir mer ordning och reda på våra vägar är också något som efterfrågas av företag. Det är viktigt att utredningen får arbeta klart. Vi måste få en konsekvensanalys, och sedan ska regeringen fatta beslut och se hur vi ska gå vidare med skatten. Men en sak har varit tydlig sedan regeringen tillträdde: Vi har lyckats driva en politik som ser till att vi har god tillväxt och goda jobb- och sysselsättningsmöjligheter runt om i landet. 73 (M): Problemet är att regeringen har lovat att införa en skatt även om en konsekvensanalys skulle visa att skatten hotar svenska jobb och företag. Det är detta som dagens debatt bör handla om: ifall man över huvud taget tänker ta hänsyn till konsekvensanalysen. Jag förstår att straffskatten på avstånd kommer att dra in pengar till statskassan som klirrar fint i finansministerns pengasäck, men vi får inte glömma att dessa pengar tas någonstans ifrån. Frågan som finansministern och regeringen bör ställa sig är om inte dessa pengar gör större nytta i de företag som skapar jobb och tillväxt i . Jag vet inte om finansministern är medveten om att man urholkar sin egen skattebas. Man sågar av den gren man sitter på genom att straffa ut företag och jobb. Låt mig återgå till förra fredagens besök, herr talman. Emballator, som producerar plåtemballage – herr talmannens pepparkaksburk kommer kanske därifrån – har 30 långtradare som lämnar företaget. Om man bara räknar med transporterna därifrån till gränsen ut ur skulle en kilometeravgift på milen öka deras transportkostnader med dryga miljonen. För Bilfrakt, som har 18 bilar som tillsammans kör 227 , blir kostnadsökningen 5 ½ miljon. Jag upprepar därför den fråga som Bilfrakts ägare ställde till mig: Vem ska bära kostnaden? Bilfrakt klarar det inte. Emballator säger tydligt att logistikkostnaderna är avgörande för framtiden. är beroende av de gästnätter som en levande industri i Ulricehamnstrakten medför. Delar inte finansministern dessa företags oro? 74 (M): Tack, ministern, för svaret jag fick! Det är uppenbart att ministern inte tar till sig kritiken från hela åkerinäringen, företagen i , skogsnäringen och övriga som är oerhört bekymrade över den skattechock som planeras för svensk åkerinäring och svenska företag. Man har bestämt sig för att införa skatten oavsett vad utredningen kommer fram till. Man har tänkt ta in dessa pengar – – på ett eller annat sätt. Med milen kan det bli en halv miljon för ett åkeriföretag som har en bil, om de kör . Denna skatt läggs direkt på produktionen i och gör att våra avstånd blir så pass dyra att företag kommer att överväga att flytta från landet. Detta äventyrar våra jobb och våra skatteintäkter långsiktigt, men man är tydligen beredd att gå vidare och driva igenom det. Det är självklart att detta kanske inte är Socialdemokraternas bästa förslag någonsin, men de är helt enkelt pådrivna av att gå i den riktningen. De är beredda att offra svensk åkerinäring för att och Socialdemokraterna ska kunna behålla makten i . Vi har inte ställt upp på skattehöjningen på diesel och bensin, och vi har sagt nej till den indexuppräkning som regeringen har lagt fram. Detta är nya skatter som man planerar utöver de andra, och ovanpå allt lägger man ytterligare en lastbilsskatt. Återigen: Man tar inte tag i de stora problemen, nämligen att vi inte har trafikpoliser samt den olagliga trafiken på våra vägar. Det är där man ska lägga kraven och krutet, inte på att beskatta ned svensk åkerinäring. 75 Finansminister (S): Jag vill poängtera en sak. När man lyssnar på låter det som att utredningen redan är klar och att man känner till både vilket förslag den kommer med och vilken konsekvensanalys den har gjort. Jag vill påpeka att vi ännu inte vet vad utredningen kommer att föreslå och heller inte vilka konsekvenser den bedömer att förslaget kommer att få. Vi kommer att ta emot utredningen. Vi kommer att skicka ut den på remiss, och då får alla möjlighet att yttra sig över förslaget. Det skickas ut på remiss brett till såväl företag, företagarorganisationer och näringslivsorganisationer som till fackföreningar och en rad andra, som kommer att få möjlighet att yttra sig över förslaget. Därefter kommer regeringen att ta ställning. Men vi har självfallet inte tillsatt denna utredning utan att ha en avsikt att försöka nå en lösning. En fördel med en vägslitageskatt är att den kan styra över mer gods till järnväg och båt i de delar av landet där den typen av alternativ är möjliga. En annan poäng är att den kan styra över mot mer miljövänliga lastbilar därför att man kan styra skatten på det sättet. Därutöver kan man, om man har en gps-lösning, öka övervakningen av trafiken. På så sätt, genom ökad övervakning, får man bättre möjligheter att arbeta mot den illegala lastbilstrafiken, bland annat när det gäller illegalt cabotage. En poäng med skatten kan också vara att den betalas även av de utländska åkerierna. Till skillnad från den dieselskattehöjning som har accepterat och tycker är bra politik och som slår mycket mot svenska åkare, eftersom utländska åkare ofta har med sig sin egen diesel, skulle en vägslitageskatt vara en möjlighet för de utländska åkarna att bidra till finansieringen av vårt svenska järnvägsnät. Vi vet att är emot denna skatt , men precis med de allra flesta skatteförändringar kommer att vara för också denna skatt. Så ser historien ut. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2016/17:110 om polisutbildningen vid 76 Statsrådet (S): har frågat ministern för högre utbildning och forskning om hon avser att vidta några åtgärder med anledning av att det finns skillnader i den nuvarande polisutbildningens upplägg och moment beroende på lärosäte, och om hon avser att vidta några åtgärder för att förbättra kvaliteten i den polisutbildning som bedrivs vid . Vidare har frågat vilka som är statsrådets och regeringens planer för , inte minst med tanke på behovet av bättre övningsmöjligheter inom det praktiska området. Slutligen har frågat om statsrådet och regeringen kommer att fullfölja sin politik om att göra polisutbildningen akademisk och treårig. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. är uppdragsgivare åt de tre lärosäten som bedriver polisutbildning . Det är därför i första hand som ska följa upp att utbildningen bedrivs enligt uppdrag. Uppdragsutbildningen vid är relativt ny och fortfarande under uppbyggnad. De första studenterna där påbörjade sina studier . Det är enligt något för tidigt att bedöma nivån på polisutbildningen där, då inga studenter ännu slutfört utbildningen. Att det i sig kan uppkomma vissa variationer i samma typ av utbildning mellan lärosäten är inget ovanligt. Variationer i utbildningen, givetvis inom rimliga ramar och med tillräcklig kvalitet, kan berika och förstärka polisutbildningen som helhet.