prot · H40928 · 2016-11-15 00:00:00 — Det är därför vi vill göra extra satsningar; vi vill satsa mer än vad regeringen vill. När det gäller kvinnor som jobbar i offentlig sektor är det tur att vi fick en borgerlig regering, en Bildtregering, som såg till att vi kunde ha fler arbetsgivare för de här kvinnorna som arbetar i offentlig sektor. Annars hade man bara haft en arbetsgivare att välja på, och det är inte bra. Det är mycket bättre att ha fler arbetsgivare, och det blir oftast också bättre på de arbetsplatser som finns. Statsrådet sa att man ska inrätta ett , men det är inte riktigt samma sak som en myndighet. Om Socialdemokraterna tycker att den här frågan är så viktig är det väl en myndighet som ska inrättas? 51 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har på ett mycket bra sätt redogjort här för vilket naturligt samband som finns mellan antalet inspektörer och antalet inspektioner som är möjliga att göra. Självklart handlar det inte bara om antalet inspektörer utan också om att de är kunniga, och därför måste de vara väl utbildade innan de kan utföra sitt arbete. Men självklart finns det ett samband, och det betyder att antalet inspektioner kommer att öka nu när vi har kunnat anställa fler inspektörer inom . lyfter upp en viktig fråga om kopplingen mellan hur många underställda en chef eller arbetsledare har och möjligheten att agera på ett bra sätt med ett systematiskt arbetsmiljöarbete. lyfter fram erfarenheterna från EU-Osha, den europeiska arbetsmiljöbyrån, och jag tror att det är viktigt att titta på detta. Det är precis som säger att de arbetsgivare som kanske inte har HR-avdelningar och stora sådana resurser naturligtvis behöver råd och stöd i hur man ska jobba, inte minst när man ska ta sig an arbetsmiljöproblem, som organisatorisk och social arbetsmiljö, som man kanske inte har jobbat tillräckligt aktivt med tidigare. Därför gör nu oerhört stora insatser med de nya föreskrifterna också i stödjande insatser för att underlätta för parterna att arbeta med dem. En annan viktig aktör är till exempel Prevent, liksom de andra aktörerna som ägs av parterna och som gör ett mycket bra arbete. Jag vill ändå säga att det finns en viktig punkt, trots allt, i det som tas upp i den här debatten. Och det är frågorna om ökad effektivitet och uppföljning. När det gäller ska vi, som jag har sagt tidigare, återkomma med ett mer formellt svar. Men säger ungefär så här: Det är svårt att veta vilka de stora arbetsmiljöproblemen är, hur de förändras och hur många som drabbas eftersom statistiken inte är tillförlitlig. Det finns en osäker koppling mellan anmälda och faktiska arbetsskador och svårigheter att mäta självupplevd arbetsmiljö. Det är kanske inte så konstigt att de här svårigheterna finns, men det är alldeles uppenbart att detta behöver åtgärdas. Det här är frågor som regeringen har anledning att återkomma till och som vi kanske också har anledning att återkomma till i ytterligare debatter. 52 (M): Jag ska be att få tacka för debatten. Detta är en viktig debatt. Det är också en pågående debatt, för vi bryr oss alla om de här frågorna. I ett bra arbetsliv måste det vara en bra arbetsmiljö. Annars funkar det inte. Jag tycker att det är bra att ministern säger att man har höjt ambitionsnivån. Jag väntar med spänning på att vi ska få se resultatet av det. Precis som ministern säger kan man nämligen fråga sig: Gör rätt saker? Är det effektivt? Är man ute på rätt ställen? Är statistiken korrekt? Det har jag också frågat mig. Vad är en arbetsplatsolycka? Vad är en arbetsrelaterad sjukdom? Antalet anmälningar är kanske inte heller ett bra mått på hur det står till där ute. Men faktum kvarstår. Antalet arbetsrelaterade sjukdomar ökade 2015, liksom arbetsplatsolyckorna. Det är bara ett enstaka år. Man ska inte dra för stora växlar på det, men vi hade trots allt en nollvision. Det som jag tycker är allvarligt är att det är många fler som arbetar – det är rekord, och det vet ministern också – och ändå minskade antalet inspektioner och besök just 2015. Det tycker jag är allvarligt. Man kan alltid hävda att man håller på att utbilda nya, men alla är inte nya. Många finns kvar. Sedan tycker jag att det är bra att ministern har läst – det har jag också gjort. Vi vet båda att det finns en kritik och att detta behöver åtgärdas. Det är nog svårt för många på ett verk som har funnits länge att växla om till ett modernare arbetssätt. Men det är bra att vi ser problemen, och det är bra att de åtgärdas och att vi kan hålla en seriös debatt kring detta, för det är viktigt. Tack för debatten! 53 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Bara för sakens skull vill jag påpeka att det är den här regeringen som har infört en nollvision när det gäller dödsolyckor. Men jag vill också tacka för debatten. Detta är en viktig fråga. Vi får anledning att återkomma till den. Låt mig ändå lyfta ett exempel där jag tror att det finns anledning att göra förändringar i arbete. Det gäller hur mycket man går på tips. har man nästan inte alls gått på tips. Men i enkät visar det sig att en majoritet av inspektörerna skulle vilja arbeta mer med tips. Jag tror att det är ett sätt att också kunna komma till rätta med en grå sektor. Det visar sig tyvärr ofta att arbetsgivare som har en dålig arbetsmiljö är desamma som de som kanske inte följer andra regler eller som inte betalar skatt. Därmed snedvrider de konkurrensen, utöver att de utsätter anställda för faror. Men, fru talman, det är som sagt frågor vi får återkomma till . Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2016/17:77 om järnvägsplanerna för sträckan – 54 Statsrådet (S): har frågat mig dels om jag tänker verka för att den planerade järnvägen mellan och ska byggas med konventionell teknik eller höghastighetsteknik, dels när den kommer att börja byggas och när jag förväntar mig att den ska vara klar. Sträckan –utgör enligt gällande nationell plan 2014–2025 en del av utbyggnaden av en dubbelspårig höghastighetsjärnväg mellan och . Byggstart är i planen beräknad till –2025. Regeringen har i den infrastrukturproposition som lämnades till uttalat som sin ambition att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att och respektive bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Utbyggnaden av nya stambanor ska ske på ett kostnadseffektivt sätt och i en takt som ekonomin tillåter. vidtar den så kallade åtgärdsplaneringen, där tar fram ett förslag till ny nationell plan för perioden –2029. Förslaget remitteras brett innan en ny nationell plan fastställs av regeringen, preliminärt . Åtgärder på järnvägen mellan och får prövas inom ramen för denna åtgärdsplanering. När det gäller frågan om vilken teknik som ska användas är det sak att bedöma hur det kan säkerställas att utbyggnad sker på ett kostnadseffektivt och i övrigt lämpligt sätt. 55 (M): Det hör till sedvanlig artighet att inleda ett anförande efter ett interpellationssvar med att tacka statsrådet för svaret. Som omväxling tänker jag faktiskt inte göra det, för det finns inte så mycket att tacka för. Statsrådet svarar över huvud taget inte på mina frågor. Hon ger inga besked om vad som ska byggas. Hon säger inte när det ska byggas och inte ens om det över huvud taget ska byggas någon ny järnväg mellan och . Detta är ytterst anmärkningsvärt. Jag kan inte minnas att jag har fått ett så intetsägande svar på en interpellation i en så viktig fråga. Sträckan –är den tredje mest trafikerade pendlingssträckan i . är behovet stort att ansluta järnvägsnätet till flygplats, av både tidsskäl och miljöskäl. Att flygresenärer från och kan ta tåg i stället för bil eller buss till flygplatsen är en viktig miljöinsats. planerar kommun och Swedavia för en ny stor flygplatsstad runt , som kommer att tillskapa ytterligare tusentals arbetsplatser. håller järnvägen på sträckan –låg standard, och banan är slingrig och långsam. Att bygga en ny bana på denna sträcka är den viktigaste insatsen för att minska restiden mellan och . På köpet får man en järnväg som kan ta flygpassagerare från och till flygplatsen men även flygpassagerare från och , som skulle få hållplatser om man bygger en konventionell järnväg. Alliansregeringen beslutade att bygga en ny järnväg mellan och , via flygplats, med planerad byggstart . Pengar finns avsatta för byggande av en konventionell järnväg med möjlighet till trafik med snabbtåg av modell Express. Kommunerna mellan och och har i stor politisk samsyn sagt att regiontrafiken mellan och , via , är en av regionens absolut viktigaste infrastruktursatsningar. När själv var kommunalråd i framhöll hon ofta betydelsen av denna järnväg. Som ansvarigt statsråd sviker hon nu genom att stoppa eller kraftigt fördröja det av alliansregeringen redan beslutade bygget av etappen –. Statsrådet försöker i sitt svar dölja den kraftiga försening av den redan beslutade sträckan –som regeringens stopp orsakar. Sanningen är att beräknad byggstart i liggande plan är 2020. säger man att sträckan ska prövas inom ramen för en ny plan för perioden –2029. Det är alltså inte ens säkert att sträckan kommer att finnas med i den nya planen. Och om den skulle göra det blir det knappast en byggstart . Statsrådet glider i sitt svar undan samtliga frågor genom att svara: ska bedöma vad som ska byggas och vilken teknik som ska användas. säger hon och regeringen att man har en ambition att bygga höghastighetsbanor men utan att sätta av en enda krona till detta. Jag vill därför ställa en rak och tydlig fråga till statsrådet: direktiv har man gett angående de byggplaner som redan finns för sträckan –? Ska sträckan byggas i enlighet med liggande plan, eller ska planeringen för bygget avbrytas? 56 Statsrådet (S): De direktiv som regeringen ger följer den praxis som man brukar använda när man ger att förbereda olika objekt för byggstarter. Man fattar alltså beslut om de byggstarter som får förbereda för år ett till tre och år fyra till sex. Det pågår ett sådant arbete . Det tror jag att är medveten om. På samma sätt kommer naturligtvis de objekt som ligger i gällande nationell plan, 2014–2025, att hanteras. Det innebär att det inte finns några direktiv om vilka objekt som ska byggstartas, eftersom det här är senare i perioden. Men det kommer att tas upp när det blir aktuellt. Jag tror egentligen att interpellationen handlar om det här: blev beslutet lite inaktuellt i och med att den dåvarande alliansregeringen gav Sverigebygget, som det då hette, ett tydligt uppdrag att förbereda för utbyggnad av höghastighetsbanor i . Där talade man också tydligt om att sträckan –var en del av de tänkta höghastighetsbanorna, de nya stambanorna. Med detta har man också uttryckt att man tänker sig en bana för höghastighetståg. Det är en väldigt bra ambition, men det är klart att det är dyrare att bygga med den tekniken än att bygga med mer konventionell teknik. Att bygga med en dyrare teknik på en sträcka av mellan och utan att ha klart för sig hur hela sträckningen –ser ut vore naturligtvis väldigt oklokt. Detta betyder inte att regeringen inte ser att vi behöver göra åtgärder på sträckan –, utan det betyder bara att vi behöver se på hela sträckan, eftersom det är ett av starkaste pendlingsstråk. Men vi behöver också sätta in den i dess sammanhang när vi ser möjligheterna att bygga nya stambanor som förbinder våra storstäder med varandra och som också knyter in flera orter på vägen. Då behöver man naturligtvis se i vilken takt man ska bygga detta, i vilken ordning man ska bygga och med vilken teknik. Där är det självklart så att det är som har den tekniska kompetensen att avgöra vilken teknik som ska användas på olika bandelar. Jag menar fortfarande att om man inte har klart för sig att det här ska vara en del av nya stambanor för höghastighetståg ska man inte heller bygga med en teknik som tillåter så snabb trafik på den sträckan. 57 (M): Jag blir lite förvånad när statsrådet säger att man tar upp det här när det blir aktuellt. Planeringen pågår ju just . sitter alltså i möte senast med kommunerna i och diskuterar den här banan, och statsrådet säger att man återkommer till detaljer när det blir aktuellt. Det är ju en enorm kapitalförstöring att sitta och räkna på något som vi kanske inte ens ska bygga. Sedan är det en missuppfattning att Alliansen tog ett beslut om att bygga höghastighetståg. Det vi sa före valet var att vi skulle titta på om detta var en bra variant för framtiden. Vi gav inte några instruktioner att bygga höghastighetståg. Det är en missuppfattning. Frågan om vi ska ha höghastighetståg eller vanliga snabbtåg handlar om att det är vår skyldighet som politiker att se till att vi får maximal nytta för varje skattekrona. Det är därför som vi moderater motsätter oss regeringens tankar om höghastighetståg, eftersom av varje satsad krona går förlorade om dessa ofinansierade nationella tågprojekt blir verklighet. Dessutom är det ju bara några få privilegierade som får stationsstopp när kravet på tåghastighet ska hållas. Med höghastighetståg får till exempel varken eller någon station, detta trots att berörda kommuner och regionen är överens om att det är den regionala pendlingen som är det absolut viktigaste med en ny järnväg och inte ett höghastighetståg till . Jag har räknat lite på tidsvinsten med ett höghastighetståg jämfört med vanliga snabbtåg. Om du åker hela sträckan från till blir tidsskillnaden . Den tidsskillnaden motiverar inte en satsning på extremt dyra höghastighetståg. Vi har inte råd att vänta på en ny järnväg, något som skulle kunna bli konsekvensen av regeringens luddiga, ofinansierade förslag. Man säger att man har en ambition att bygga höghastighetståg, men man har inte en enda krona avsatt till det i budgeten. åsikt är att järnvägen mellan och bör byggas för antingen eller , alltså ungefär som Express. I båda dessa fall skulle investeringskostnaden bli mycket lägre eftersom det då är möjligt att använda sig av en mindre kostsam byggteknik. Hastigheten blir god, miljövinsten stor och kostnaden låg. Dessutom får vi fler stationer, vilket gynnar arbetspendlingen. I förslag visar vi att utbyggnaden av sträckan –är högt prioriterad. Vi nämner den särskilt, och med vårt förslag kan en ny, modern järnväg mellan två största städer stå klar redan under nästa planperiod, 2018–2029, till skillnad från regeringens, där en färdig höghastighetsjärnväg troligen skulle dröja långt . säger ja till en modern, fungerande och snabb järnväg i närtid och nej till en nästan dubbelt så dyr höghastighetsjärnväg . Vårt förslag möjliggör att vi snabbare sätter spaden i marken, och vi kan undersöka nya möjligheter till spår när vi fortsätter från till och . Regeringens förslag stoppar ett redan beslutat järnvägsbygge som är av avgörande betydelse för . Statsrådet och hennes regering sviker , och det tycker jag är tragiskt. Jag ställer därför ännu en rak fråga till statsrådet: statsrådet utlova att det finns en ny järnväg i planen mellan och via flygplats i den nationella planen –2029 och att detta bygge är fullt ut finansierat? 58 Statsrådet (S): Jag kan bara konstatera att i den nu gällande nationella planen som den dåvarande alliansregeringen fattade beslut om 2014 finns det inte en järnväg mellan och finansierad. En del av sträckan, mellan och , är finansierad i nationell plan. Den nuvarande regeringen har inte gjort några förändringar i innevarande nationell plan, men vi kommer naturligtvis att ta ställning till vilka objekt vi ska prioritera i den nationella plan som vi fattar beslut om 2018. Jag har tidigare här i kammaren, på andra ställen och i andra sammanhang varit väldigt tydlig med att vi inte kommer att bryta ut delar av den nationella planen och inte heller ge löften eller säga att vi inte ska göra någonting, utan det arbetet ska få fortsätta. Sedan noterar jag att försöker blanda bort korten när han uttrycker att den dåvarande regeringen inte gav något uppdrag att utreda en höghastighetsbana mellan och . Det är naturligtvis helt sant. Däremot gav den dåvarande regeringen ett utredningsuppdrag till en förhandlare i något som man kallade för Sverigebygget med det väldigt tydligt och klart uttalade syftet att förbereda för bygge av höghastighetsbanor i . En del av det handlade om sträckan –och sedan vidare –. Det innebär att den sträcka som vi nu pratar om här, –, i nuvarande nationell plan är tänkt att byggas med höghastighetsteknik, och det vore samhällsekonomiskt vansinne att bygga den korta delsträckan utan att ha klart för sig att man ska färdigställa hela den sträckan . Detta kommer regeringen att återkomma till. Vi har inte finansierat några enskilda objekt . Däremot har vi höjt ramarna i den kommande nationella planen väsentligt jämfört med gällande ram, det vill säga vi går från 522 miljarder till 622 ½ miljard för nästkommande planperiod. Det är klart att i detta kommer det att rymmas nya objekt och en ökad ambition för att bygga infrastruktur som gör starkare i alla delar av vårt land. Höghastighetsbanor är en del av det, men det finns också många andra angelägna objekt runt om i landet som vi behöver ta hänsyn till när vi fattar beslut om nationell plan. Det tror jag att är väl medveten om. Vi har inte stoppat någonting. De objekt som finns i nationell plan förbereder och utreder precis så som ska göra, men det finns ännu inte beslut om byggstart för de objekt som ligger lite längre fram i tiden. Det jobbar vi med precis så som man brukar jobba med den typen av frågor, så det kommer att komma besked om det. Det kan jag försäkra . 59 (M): Jag blir alltmer förvirrad över vad statsrådet egentligen tycker och säger i den här frågan, framför allt vad hon säger till . Det är inte den bilden vi får. Statsrådets svar visar på en total brist på styrning av arbete, och det bekräftas av de rapporter vi får från västsvenska kommunföreträdare när de träffat . vet inte vad man ska bygga. Man vet inte vilka pengar man får, och man får inga ytterligare direktiv från regeringen. Man vet inte om man ska fortsätta eller avbryta befintliga byggplaner. Man vet inte om man ska projektera för en vanlig järnväg eller för höghastighetståg. Man vet inte när byggstarten ska ske eller vilken teknik man ska använda. Man vet inte ens om det finns någon finansiering. I avvaktan på besked stämmer det att fortsätter det befintliga planarbetet för järnvägen –men utan att veta om det över huvud taget kommer att genomföras. säger regeringens ansvariga statsråd att samma järnvägssträcka ska prövas inom ramen för den kommande planen. Men att man prövar något är ju inte någon garanti för att det ens blir något, och i så fall har planerat alltihop helt i onödan. Regeringen har skapat ett totalt kaos i infrastrukturpolitiken genom att inte tala om vad man faktiskt vill utan bara pratar om att man har ambitioner och att man ska pröva saker i stället för att sätta spaden i jorden enligt den plan som redan finns. Och det finns pengar i planen som räcker till en vanlig järnväg för snabbtåg mellan och . Det är bara att sätta igång och bygga. Jag konstaterar att statsrådet och hennes regering sviker . Att man sätter av mer pengar hjälper inte om man stoppar kanske viktigaste järnvägsprojekt. Med en fortsatt alliansregering hade vi satt spaden i jorden och byggt klart järnvägen –och anslutit den till flygplats. Det hade gynnat den regionala pendlingen och minskat bil- och busstrafiken, vilket hade varit bra för miljön. Med dagens regering blir det ingen järnväg i närtid – kanske inte någon alls. Det kommer att fortsätta att vara långa pendlingstider med bil och buss till flygplatsen, och den nya flygplatsstaden blir utan järnvägsanslutning. Regeringen har skapat totalt kaos när det gäller järnvägsbyggandet och har gjort sig skyldig till ett gigantiskt svek mot . 60 Statsrådet (S): Till all lycka tror jag att de flesta som lyssnar på debatten eller följer dessa frågor har kunskap om, eller tar reda på, hur infrastrukturplanering går till. Medel avsätts i nationell plan, som regeringen fattar beslut om . Det gjorde den dåvarande regeringen . Om det finns någon förvirring om vad som finns i den gällande planen är det knappast den här regeringens fel. Det handlar i så fall om vilka direktiv den dåvarande regeringen gav till utifrån den nationella plan man hade fattat beslut om. Vi kommer att fatta beslut om en ny nationell plan som omfattar åren 2018–2018. I den kommer det att framgå vilka nyinvesteringsobjekt som den här regeringen har för avsikt att prioritera . Det är att fara med grov osanning att hävda att den nuvarande regeringen stoppar några som helst utbyggnadsplaner i järnväg. Jag är glad över att den nuvarande regeringen har högre ambitioner och ser behovet av att satsa på järnvägen i , till skillnad från den förra regeringen där finansministern faktiskt hävdade att har överinvesterat i järnväg. finns en regering som ser behoven i järnvägssystemet, som kraftigt har ökat medlen till underhåll, som i den infrastrukturproposition som har lagts fram till ännu mer ökat medlen till järnvägsunderhåll i nästa planperiod samt ökat medlen för nyinvesteringar. Det är helt nödvändigt för ett som håller ihop och för jobb och utveckling i vårt land. Jag tror att är ute i ogjort väder i den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 13 Svar på interpellation 2016/17:94 om språkkrav på svenskflaggade passagerarfartyg 61 Statsrådet (S): Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för personer som inte talar något av de skandinaviska språken att skaffa sig ett arbete inom sjöfarten och om jag avser att vidta åtgärder för att förändra reglerna för språkkrav på svenskflaggade passagerarfartyg. Inom den svenska handelsflottan finns det många anställda personer som inte talar något skandinaviskt språk. Som exempel är filippinska sjömän ofta anställda ombord på svenska handelsfartyg. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka den svenska sjöfartsnäringen och för att utöka den svenskflaggade handelsflottan. Svenskflaggade fartyg har stor betydelse för svenska sjömäns möjligheter att få arbete, för tillgången till praktikplatser för studerande och för kompetensen inom sjöfartsklustret, oavsett vilket språk personerna talar. Införandet av ett tonnagebeskattningssystem är exempel på just en sådan åtgärd som kommer att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft, öka antalet svenskflaggade fartyg och skapa jobb. Som Boriana framhåller finns det vissa språkkrav för sjöpersonal på passagerarfartyg. Detta härstammar från internationell reglering samt EU-lagstiftning och har ett rent sjösäkerhetssyfte: att säkerställa att personal ombord på passagerarfartyg kan kommunicera med passagerarna. Personalen ska därför kunna kommunicera på det eller de språk som talas av en majoritet av de nationaliteter av passagerare som finns ombord samt på engelska. Detta krav anser jag vara fullt rimligt för att säkerställa att personalen ombord kan kommunicera med passagerarna vid en nödsituation. I svensk lagstiftning har detta EU-rättsliga och internationella krav förtydligats genom att personalen ska behärska engelska och, om fartyget trafikerar , ett skandinaviskt språk. Om språkkravet ska gälla hela besättningen eller bara delar av den har även uppmärksammats i den hemställan som Föreningen har inlämnat till regeringen. Denna fråga bereds för tillfället. 62 BORIANA (M): Jag tackar ministern för svaret. Det är ett svar som delvis seglar bort från ämnet. Därför ska jag förtydliga. Frågan handlar om en enkel förändring av den svenska fartygssäkerhetsförordningen 4 kap. 31 §. I den krävs att all personal som tjänstgör på passagerar- och roropassagerarfartyg ska ”behärska engelska och, om fartyget trafikerar , ett skandinaviskt språk”. Det där tillägget om ett skandinaviskt språk menar svenska rederier är relevant. Det innebär nämligen ett särkrav och en övertolkning av EU-regler.