prot · H30995 · 2016-04-20 00:00:00 — För utskottet: 96 S, 69 M, 45 SD, 23 MP, 19 C, 16 V, 17 L 2: 13 KD Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 5 V, 2 L, 3 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Kommunikationsutrustning och körning) 2. res. 3 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 2 M, 23 MP, 1 C, 16 V, 16 L 3: 45 SD Avstod: 67 M, 18 C, 1 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 5 V, 2 L, 3 KD, 1 - , , och (alla M) samt (L) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 11 (Körkortsfrågor) 2. res. 9 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 23 MP, 19 C, 16 V, 17 L 9: 13 KD Avstod: 69 M Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 5 V, 2 L, 3 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 20 (Ägaransvar vid fortkörning) 2. res. 16 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 23 MP, 19 C, 16 V, 17 L, 13 KD 16: 44 SD Frånvarande: 17 S, 15 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 5 V, 2 L, 3 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Grundlagsskydd för public service) 2. res. 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 45 SD, 23 MP, 19 C, 17 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 5 V, 2 L, 3 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. § 20 (forts. från § 16) Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor (forts. KU13 och KU14) 133 (SD): Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor debatterar vi två betänkanden som vi slår ihop till ett ärende, KU13 och KU14. I dessa betänkanden har reservationer, och jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 2 i KU13 om rösträtt och medborgarskap. Jag vill också yrka bifall till reservation 1 i KU14 om gemensamma valsedlar och central utläggning. när vi debatterar vallagsfrågor finns det anledning att påminna lite om varför vi över huvud taget står här. är, som bekant, ett socialkonservativt parti med en nationalistisk grundsyn. Det innebär bland annat att partiet vilar på solid demokratisk grund. För oss är det således självklart att folkstyret är det centrala. Lika självklart är det att all offentlig makt utövas under lagarna. Men ibland, herr talman, behöver lagarna ändras. Vi anser därför att det borde vara en självklarhet att endast de som har fått svenskt medborgarskap har rätt att bestämma det här landets inriktning . Att man ges rösträtt bara för att man råkar ha varit folkbokförd i i följd är ingen rimlig motivering. Medborgarskapet förtjänar att ha en högre status än vad det har . Genom att förbehålla sig rätten att avgöra den politiska inriktningen i vårt land, både på lokal och på nationell nivå, till den som är svensk medborgare säkerställer vi också att framtid avgörs av svenska medborgare. Vi vet att det regelbundet förekommer valfusk i . Allt som oftast utförs det av en icke demokratisk svans som alltid viftar för vänsterpartierna i riksdag. Ett vanligt fusk kan vara att valsedlar försvinner, att valsedlar från ett parti placeras ovanpå ett annat partis valsedlar. Det finns också exempel på att brevbärare har slängt valsedlar och valmaterial i protest mot att man inte sympatiserar med innehållet. Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor Mycket av valfusket skulle kunna åtgärdas ganska enkelt genom att alla partier i riksdag delar på en gemensam valsedel. De möjligheter som finns att rösta på vem man vill av ett partis kandidater kan kvarstå genom att till exempel upplåta valsedelns baksida för just detta. Ytterligare ett sätt att hindra valfusk är enligt vår mening att införa central utläggning även av namnmarkerade valsedlar. De politiska partierna har rätt att få partimarkerade valsedlar utlagda i samtliga vallokaler förutsatt att de uppfyller vissa villkor i vallagen. Detsamma gäller ej för valsedlar med förtryckt namn på, vilket innebär att alla partier själva får åka runt och lägga ut dessa valsedlar. Utöver att detta medför en hel del onödigt arbete ökar det också risken för valfusk då partierna själva måste ansvara för att under förtidsröstningen och valdagen kontrollera att valsedlarna finns kvar och inte blivit kastade eller gömda, vilket har hänt . Då det redan finns ett väl fungerande system för utläggning av partimärkta valsedlar borde det inte vara någon större svårighet att även ordna med central utläggning av namnmarkerade valsedlar. I detta anförande instämde (SD). 134 (V): Vi diskuterar nu två betänkanden, KU13 om rösträtt, valsystem med mera och KU14, som handlar om vallagsfrågor. Båda bygger på motioner från den allmänna motionstiden. När det gäller de frågor som lyfts fram i KU14 delar jag utskottets bedömningar. Det är viktiga frågor som diskuteras i betänkandet, men mycket av detta har också tidigare behandlats av andra utredningar, i propositioner och så vidare. Mycket är alltså redan åtgärdat. De ställningstaganden som utskottet gör instämmer jag i. Jag tänker uppehålla mig vid KU13 och framför allt ta upp frågor som gäller rösträtt. Där har reservationer. Jag står naturligtvis bakom båda reservationerna, men jag väljer att yrka bifall bara till reservation nr 3. Den första reservationen vi har handlar om rösträttsålder. Det finns många motioner om det. En del motionärer vill att vi ska införa försök med rösträtt . Det är också en fråga som har diskuterats i samband med förslag om att det ska göras sådana försök. Vi delar inte den uppfattningen. menar att det är viktigt att rösträtt och myndighetsålder hänger ihop. Rösträtt och valbarhet bör också hänga ihop. Däremot tycker vi att det borde finnas skäl att fundera över om det går att införa rösträtt från det år man fyller 18. Det förs en diskussion om att det är lättare att få personer att engagera sig i valfrågor om de också kan rösta. Som vallagen är utformad hamnar man i läget att inte alla som går i samma klass får rösta i samma val . Om man går tredje året på gymnasiet och det är diskussioner i skolan om valfrågor är det några som inte får rösta. Vi tror att det vore bra om alla fick rösta i det valet. Därför menar vi att det är bra att få rösta det år man fyller 18. Den andra reservationen handlar om rösträtt och medborgarskap. Före voteringen talade om behovet och vikten av att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar, då rösträtt följer medborgarskap och inte bosättning. tycker att det är bra om alla som har rätt att rösta gör det, men vi skulle också tycka att det vore vettigt om man i riksdagsvalet utökade rösträtten i enlighet med det som gäller för kommun- och landstingsval. För att människor som bor stadigvarande i landet ska kunna vara med och påverka den politik som bedrivs tycker vi att det bör vara rösträtt även till för dem som är bosatta i . Det är det som berörs i reservation nr 3, som jag har yrkat bifall till. 135 HANS (S): Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor I betänkandena KU13 och KU14 behandlas olika förslag om förändringar av rösträtt och valsystem samt vallagsfrågor. Självklart måste regler och system för val förändras med hänsyn till samhällsförändringar, värderingsförskjutningar och tekniska förändringar eller på grund av uppenbara problem eller olägenheter. Det sker också löpande förändringar. Till exempel kan nämnas att partisymboler kommer att kunna finnas på valsedlar från och med valet , något som föreslagits . Jag vill dock betona vikten av balans mellan behoven av förändring och en stor försiktighet. Valsystemet är inte lämpligt för överdriven experimentlusta även om den har aldrig så goda skäl. Bland de saker som diskuterats inför betänkandet finns ett förslag angående behovet av att kunna garantera valhemligheten för synskadade vid personröstning. Det är en angelägen fråga. Det är viktigt att alla väljare kan garanteras samma rättigheter och möjligheter. Därför föreslår vi att frågan löses , dock senast inför valet . Vad gäller elektroniskt röstningsförfarande är det lätt att säga att det hör framtiden till och hoppa på tåget. Men det är väldigt viktigt att man kan garantera integritet och säkerhet vid övergång till ett nytt system. Stora problem har uppdagats i andra länder. Innan vi kan garantera full säkerhet ska vi ha en väldigt stor försiktighet. Sammanfattningsvis finns bland de behandlade frågorna många som kommer att fortsätta att debatteras och utredas. Till exempel kan nämnas frågor om sänkt rösträttsålder, personvalssystemets utformning och valkretsindelningen. Många av de här frågorna behöver nog behandlas i en helhet, då vi behöver vara brett parlamentariskt överens om det regelsystem som demokratin tillämpar. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandena KU13 och KU14. 136 (MP): Vi debatterar KU13 och KU14, två betänkanden med över 70 motionsyrkanden som behandlar mängder med frågor om hur man ska rösta och vem som ska få rösta. Det stora och viktiga som utskottet har enats kring är en uppmaning till regeringen att senast till valet lösa frågan hur synskadade ska kunna rösta och ändå behålla sin valhemlighet. En fråga som vi har berört mycket i utskottsbetänkanden och som flera andra har varit inne på är frågan om e-omröstning. Vi i är stora förespråkare för att utveckla vissa delar av direktdemokratin, som medborgarinitiativ och lokala folkomröstningar. När man tar fram utvecklade e-omröstningssystem blir den typen av demokratisatsningar självklart betydligt enklare. Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor Men har vi varit väldigt bekymrade för hur man ska klara de tekniska lösningarna och hur man ska kunna garantera att de lösningarna är tillräckligt säkra och kontrollerade. har stora läckor och bevis för övervakning från främmande makt uppmärksammats. Att man verkligen ska kunna rösta under stor säkerhet är väldigt viktigt. I planerar vi ett stort firande av demokratin, ett hundraårsjubileum. Herr talmannen driver detta med stor framgång. Det kommer att bli ett stort antal aktiviteter . Även om mycket av planeringen återstår ser jag fram emot det. Det har också fått mig att tänka på det här med kvinnlig rösträtt. Jag såg filmen , som handlar om den svåra vägen till kvinnlig rösträtt i . Filmen handlar om en vanlig arbetarkvinna och hur rena tillfälligheter gör att hon radikaliseras och kommer att delta i den våldsamma grupperingen runt . Det fick mig att tänka på hur kvinnor som hon riskerade allt de hade för min rätt att rösta, utbilda mig och till och med sitta i . I var processen för kvinnlig rösträtt fredligare, men det dröjde ända till 1921 innan vi fick rösträtt, och då var sist i . Det är alltså kvinnor fick rösta . Det var också då man kunde gifta sig utan att bli omyndigförklarad. var universiteten fortfarande till enbart för män. Kvinnor fick gå på avgiftsbelagda flickskolor. Argumenten från de styrande mot kvinnlig rösträtt handlade om att politik var för komplicerat för en kvinnohjärna. pågår en diskussion om hur vi ska bredda demokratin för unga. Det är jätteviktigt, tycker jag, eftersom genomsnittsåldern för de röstande ökar i takt med att vi allihop blir äldre. Det tar också för unga att få fast jobb och bostad. Trots att unga har ett stort engagemang i samhällsfrågor har de inte lika ofta möjlighet att påverka. Även om politiken och det civila samhället på många ställen försöker stärka ungas möjligheter till deltagande behöver mycket mer göras. Det finns också många länder som tillåter yngre människor, till exempel 16-åringar, att rösta. , och har genomfört eller har försök med 16-årsgräns för röstning. Här i får 16-åringar rösta i kyrkovalet. finns det förslag från om försök med rösträtt för 16-åringar i kommunvalen. Det man sett väldigt tydligt när man genomfört den typen av försök är att man får ett ökat valdeltagande, eftersom man börjar rösta när det finns ett tryck från skolan och från familjen. Det är förstås också mer spännande med samhällskunskapen när den är kopplad till att direkt få lov att gå och rösta. Jag tror också att politiken skulle bli bättre. Man ska komma ihåg, som jag sa tidigare, att den genomsnittliga åldern på dem som röstar i stadigt går uppåt. Efter att förslag har remissbehandlats hoppas jag att det kan komma den typen av förslag att låta kommuner som vill vara försökskommuner för sänkt rösträttsålder få vara det. Med det sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag. 137 (C): Jag ber om ursäkt för att jag missade mitt inlägg i förra debatten på grund av gruppmöte. Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor behandlar i sina betänkanden om rösträtt, valsystem och vallagsfrågor ett stort antal motioner, ungefär 65. Ur betänkandet om rösträtt och valsystem vill jag lyfta fram vårt särskilda yttrande från allianspartierna om personval. I det konstaterar vi att det med nuvarande personvalsspärr finns en möjlighet att bli personvald i partier med upp till av väljarna. Har partierna en större andel väljare är det sällan någon lyckas bli personvald i de partierna. Vi lyfter fram att inslaget av personval borde förstärkas så att det går att bli personvald även i de större partierna. Från betänkandet om vallagsfrågor vill jag nämna vår alliansmotion om snabbare omval. Att det med nuvarande regler ska behöva ta efter ordinarie val tills ett omval kan genomföras är naturligtvis otillfredsställande. Vi hade ett sådant omval i , till , efter det senaste valet. Jag kan nu dock konstatera att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över förfarandet vid omval. Jag kommer själv att ha möjlighet att få vara med i det utredningsarbetet, och det ska bli intressant. Frågor om elektronisk röstning i vallokal eller genom internet lyfts fram i flera motioner. Elektronisk röstning i vallokal är vanlig i många länder. Man kan då spara på utskick av valsedlar, och väljaren kan i stället i ett valbås markera vilka kandidater den vill rösta på. En stor nackdel i de systemen är dock att röstning i regel kan ske endast på valdagen, vilket ju kraftigt begränsar valdeltagandet. Röstning via internet har på försök prövats i flera länder, bland annat i , där dock med höga kostnader och tyvärr ett misslyckat resultat. Några länder, och , har som jag uppfattat det genomfört fullskalig internetröstning. Vi bör se om de systemen kan vara möjliga att tillämpa. Men vi måste vara medvetna om att det är svårt att kunna både garantera rösthemligheten och kontrollera att rösterna blivit korrekt registrerade. I KU har vi enats om ett tillkännagivande till regeringen om valhemligheten för synskadades personröster. Jag yrkar bifall till detta och till utskottets förslag i betänkandet i övrigt. 138 (L): Valhemligheten är en helt avgörande del i en demokrati. Har man inte valhemligheten kan man inte rösta som man vill utan att någon kan kontrollera detta. Så fungerar inte demokratin. Man kan utsättas för påtryckningar om hur man ska rösta. Man kan också känna ett indirekt tryck hur man ska rösta även om inte någon direkt har gått på och sagt: Du borde rösta si eller så. Man kanske jobbar i en viss position i en myndighet eller någon annanstans i samhället där det finns de som tycker att man borde rösta på ett visst sätt. Eller man kanske kommer från en familj som tycker att man borde rösta på ett visst sätt. Men valhemligheten garanterar att man kan rösta precis som man vill. I det här landet, där vi har personröster, kan man också rösta på vilken person som man vill utan att utsättas för några påtryckningar. Ingen kan kontrollera detta i efterhand. Men synskadade i saknar den möjligheten och rätten till valhemlighet, i varje fall när de vill personrösta. Då måste de få hjälp av någon person som läser upp namnen och hjälper till med att framför allt kryssa i vem de vill rösta på. Även om den personen inte har någon rätt att sprida detta vidare blir det ändå inte någon fullskalig valhemlighet som råder för synskadade. Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor Detta har vi motionerat om från Liberalerna. Jag är väldigt glad att utskottet vill bifalla detta och att alla ställer upp för det så att vi snabbt kan få till en lösning. Det blir ett tillkännagivande till regeringen som sedan får återkomma, gärna om det redan går att göra, i varje fall i en testverksamhet eller så. Det vore väldigt bra om det gick till valet , men ska det vara på plats. Detta bör nu gå att lösa tekniskt utan några större problem. Det finns en mängd olika möjliga lösningar. Vi ska inte från lägga oss i precis vilken som är bäst. Men det finns i varje fall ett antal att välja på. Jag lyssnade på när de rapporterade om det här förslaget och beslutet. Hon har aldrig fått rösta med bevarad valhemlighet, inte i något val. Man frågade henne: Hur skulle det kännas om du i varje fall 2022 får rösta med helt bevarad hemlighet? Hon sa: Vilken frihet, vilken glädje! Jag instämmer med henne och yrkar bifall till utskottets förslag. 139 SKÅNBERG (KD): visade genom motionen som vi nu har ställt oss bakom att det är lönt att motionera i . Det är kanske som går till avslag. Men då och då kan ett parti som Liberalerna lyfta fram vad som kan synas vara en liten fråga. Men för dem som är drabbade av det är det en stor fråga. Jag gläds med Liberalerna och ännu mer med de synskadade som ska få en ändring på detta förhållande. Det gäller framför allt personkryssandet. Det leder mig till personvalet och vad vi har sagt i utskottet. Det har funnits möjligheten att ha en preferens inte bara om vilket parti man vill rösta på utan också om vilken kandidat som man vill ska vara ens representant i . När en stor del av utskottet var i på studieresa i mötte vi , en kongressledamot av det gamla snittet, som man skulle kunna säga gav ett ansikte åt att vara konservativ. Men han var det i en god mening. Jag tänker på att han pussade mormor på kinden. Han tog småbarnen i famnen. Han hälsade på unga män och kvinnor och växlade några ord med dem om idrott. Han över huvud taget engagerade sig, och han kände alla. Från vallokal till vallokal åkte vi i spåren av . Det var rent fantastiskt att se: Your man in Congress. Din person i parlamentet. Detta behöver vi mer av. Det ska vara lätt att lyfta telefonen och knacka på axeln och säga: Du glömmer väl inte på vems uppdrag som du är i parlamentet? Du glömmer väl inte att du är min representant? Du är min röst. Personvalet gör detta möjligt. Jag ska först som sist erkänna att det är jobbigt. Jag har i varje val där det har varit möjligt att personvälja fått vara med om det. Konkurrensen är då inte bara mellan partierna utan väldigt mycket inom partierna. Det är jobbigt, men det är nödvändigt för demokratin. Demokratin får ytterligare en aspekt då man inte bara, som i mitt fall, kan välja att rösta på utan kan säga: Jag har förtroende för Skånberg, och jag vill skicka honom. Det ger mig inte bara ett mandat utan ett ökat förtroende och ett ökat krav. Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor Det handlar om att leva upp till de krav som ställts av dem som har satt ett kryss för mitt namn. Jag är ansvarig för att finnas till på till exempel Facebook och redovisa vad jag gör och svara på väljarnas frågor. Efter fattig förmåga försöker jag – och säkert alla personkryssade och säkert alla ledamöter – att leva upp till detta. Dessa frågor skulle man kunna gå vidare med. Det har gått från 8-procentsspärr till numera 5-procentsspärr, som gäller på alla de tre eller fyra politiska nivåerna. Det är viktigt att diskussionen fortsätter. har inte allianspartierna reserverat sig. I alla grundlagsnära frågor finns en gentlemen’s agreement att vi gör upp tillsammans över blockgränserna. Detta är en sådan fråga. Vi tror att framtiden kommer att gå i den riktningen, och vi vill gärna puffa för att ytterligare fundera över vad som kan göras för att öka personvalsinslaget. Det är förvisso en effekt som syns i de mindre partierna, men det är inte alls så lätt – nästan omöjligt – att få genomslag i Socialdemokraterna och . Det finns enstaka exempel, men det är mycket svårt. Det bör vara lika viktigt för en socialdemokrat eller en moderat väljare, givet att det är fråga om samma höga siffror, att få känna att det här är min man eller kvinna i parlamentet – inte bara för oss i de än så länge mindre partierna. Jag vill också lyfta upp en annan fråga som handlar om att följa med tiden, nämligen den elektroniska röstningen. Utskottet har förvisso inte gjort ett tillkännagivande. Utskottet har avstyrkt motioner som handlar om elektronisk röstning. Men utskottet har skrivningar som säger att detta är något som är på väg. Det kommer förr eller . Vi kan inte sätta oss emot digitaliseringen. Vi säger inte när eller hur, men ett enigt utskott – det vill jag få fört till protokollet för framtida läsare – är klar över att utvecklingen går framåt. Vi motsätter oss inte denna utveckling. Vi vet att stora demokratier ute i världen, utan att nämna dem, redan använder elektronisk röstning. kommer att göra det. Men vi vill att det ska vara säkert, så att ingen står över axeln och tittar på när någon annan röstar. Det ska råda ett fullt förtroende för att min röst inte försvinner ut i cyberrymden. Jag yrkar visserligen avslag på 65 motioner men likväl bifall till förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2015/16:KU16 140 (M): I det här betänkandet från KU, Författningsfrågor, behandlar vi ett stort antal motioner från allmänna motionstiden som rör centrala frågor om vårt statsskick, till exempel statschefen, antalet riksdagsledamöter och karantänsregler för statsråd. Det är viktigt att ha en levande debatt om grundreglerna för vår demokrati. bör man framhålla att för inte så länge sedan gjorde den parlamentariskt sammansatta en stor översyn av regeringsformen, vår viktigaste grundlag. Den översynen slutfördes , och de lagändringar som utredningen föreslog trädde i kraft . Det innebär att vi i närtid har haft en analys av hur vår grundlag ska vara utformad, och det är viktigt att slå vakt om den. Därför finns det just för dagen ett begränsat utrymme för att gå vidare med ytterligare grundlagsöversyner och stora grundlagsreformer. betänkande var resultatet av en bred kompromiss mellan alla partier som då satt i . Den dåvarande regeringen utarbetade sedan en proposition för att förverkliga utredningens förslag. Den propositionen utarbetades i nära samverkan mellan partierna som var representerade i utredningen. Det här är ett gott exempel på hur vi i hanterar viktiga frågor om demokratins spelregler. Jag ser det som en viktig ambition att vi även i fortsättningen ska sträva efter bred enighet om grundlagsfrågor och grundlagsnära frågor. I det här betänkandet finns ett exempel på hur vi från allianspartiernas sida lever upp till ambitionen i konkret agerande. Det handlar om frågan om författningsdomstol och abstrakt normprövning. Frågan om hur konflikter mellan normer på olika nivåer i normhierarkin ska lösas har varit föremål för författningspolitisk debatt. Konflikten är välkänd mellan å ena sidan dem som har betonat folksuveränitetsprincipen och bestämmelsen i regeringsformen om att är folkets främsta företrädare och å andra sidan dem som har betonat att demokratin har fler beståndsdelar än majoritetsbeslut. Det handlar om bestämmelsen i regeringsformen om att den offentliga makten utövas under lagarna samt att varje organ som utövar offentlig makt, inklusive , behöver kontroller och motvikter, det som på engelska kallas för checks and balances.