prot · H30986 · 2016-04-05 00:00:00 — Den visade att ett av de största bekymren för svenska mjölkbönder är att de inte får konkurrera på samma villkor som övriga EU-bönder. Staten har satt en stor ryggsäck på varje svensk mjölkbondes rygg. I den ryggsäcken finns högre dieselskatt och andra högre punktskatter. Där finns regelverk som bara finns i , typ beteskravet. Där finns också en byråkrati som är förfärlig och kostsam. En bonde sa till mig i går när jag besökte i kommun: när jag vaknar tänker jag på vilken lag eller regel jag kommer att bryta mot . Så detaljstyrt är det, och så komplicerat är det att vara bonde . Så ska det inte vara. Landsbygdsministern och vi som sitter här som ledamöter måste skapa framtidstro för våra svenska mjölkbönder. Vad tänker ministern göra för att lätta på de extra tunga bördor som de svenska mjölkbönderna har? Och kommer regeringen att anta förslaget från och se till så att det inte bara blir ord utan också handling? 81 (M): Jag vill börja med att tacka ministern och övriga interpellanter för en bra och viktig debatt. Tyvärr saknar jag en del av svaren från ministern som behövs för att hantera den mjölkkris som vi står inför. Jag försökte tydligt säga att allt inte är den här regeringens fel – det kan väl vara skönt att veta när ni sitter där borta på och har era möten – men ni har just nu ansvaret. Fem svenska mjölkproducenter lägger ned sin verksamhet på grund av bristande lönsamhet. Det är inte bristande lönsamhet på grund av att man skulle vara mindre effektiv eller mindre duktig, utan det är på grund av att man av politiker har belastats med en del saker som är svåra att hantera. Det är det lyfter upp i sitt debattinlägg där han medvetet försöker misstolka mig som att jag skulle vilja ha sämre djurskydd. Det är absolut inte det jag har sagt. Jag vet inte om min kollega kanske har lyssnat dåligt, men vad jag försöker förklara är att kanske bästa djurskydd och tuffaste miljökrav har en prislapp. Det priset betalar svenska mjölkbönder i form av sämre konkurrenskraft än de europeiska kollegorna. Det är det som det handlar om. Det handlar inte om att vi ska försämra djurskyddsregler, sänka miljökrav eller annat i det läget, utan det här ger ett resultat i form av sämre konkurrenskraft i . Då är frågan: Hur ska vi hantera det? Ministern hade ett väldigt högt tonläge. Det kan vara väl värt att påminna den som lyssnar om att den regering ministern representerar faktiskt fick överta en av mest välskötta ekonomier. kan man faktiskt handla upp. Det, fru talman, skulle jag vilja upplysa ministern om. Man kan göra upphandlingar i kommuner och landsting enligt de svenska miljöskyddsreglerna och med svenska djurskyddskrav. Det ministern vill genomföra är alltså fullt möjligt att göra . 82 (C): Jag vill passa på att summera lite grann. Ett av förslagen som nämns i svaret från landsbygdsministern är den aviserade arbetsgivaravgiftssänkningen . Det skulle vara intressant att höra landsbygdsministern beskriva vilka konkreta effekter han förväntar sig att den kommer att få för mjölkproducenter specifikt. I övrigt ska vi följa upp hur det blir. Landsbygdsministern lyfter fram att är ett av de fem bästa EU-länderna när det gäller att betala ut EU-stöd . Ja, det kan vara ett sätt att vilseleda retoriskt och flytta fokus från att man har misslyckats med att betala ut , helst december, till att hamna april och för vissa bidrag och stöd ännu längre fram, . Att säga att man är bland de fem bästa är ett mått, men det är inget mått för den svenska produktionen. Läget som råder nu kräver fokus, ledarskap från regeringens sida och initiativförmåga. Om fler gårdar slås ut, vilket tyvärr är scenariot , kommer det att fortsätta att påverka tillgången till spädkalv för köttproduktionen och den biologiska mångfalden med färre betande djur och insekter och skogsåtertagande av lantbruksområden. Det kommer att påverka den svenska landsbygden mycket negativt. Det är bra om landsbygdsministern och regeringen nu fokuserar på vilka åtgärder i man faktiskt tänker lägga fram förslag på. En av frågorna som ännu inte har besvarats kom från . Hur tänker regeringen hantera LFA-frågan när det gäller kompensationsstöd och nationellt stöd? Frågan har ställts här i debatten, och vi repeterar den och förväntar oss ett svar. Tack för debatten! 83 (S): Jag vill säga till att betande djur på våra ängar ger mervärde. Det ger mervärde som gör att konsumenterna vill betala lite mer. Det ger faktiskt också mjölkbonden mervärde, för det är ju mjölkkorna som föder kalvarna, och tjurkalvarna går direkt till köttproduktion. Mjölkkorna går också oftast till köttproduktion sedan, när de har slutat mjölka. Det är det som vi måste ta vara på. Konsumenterna kommer inte att välja svenskt om vi har samma krav som resten av . Det är de bättre kraven som ger mervärdet. Jag håller med om miljönyttan, miljömålet Öppna landskap. Om vi inte har betande djur på våra ängar växer de igen. Då får vi andra bekymmer. Där måste vi alltså hjälpas åt. Jag har besökt ett antal mjölkbönder i , framför allt i där det finns några fungerande generationsväxlingar. Det man måste ta med sig därifrån är att det största bekymret är att bankerna inte är intresserade. Ett annat bekymmer är att de bönder som vill ta över inte kommer åt alla marker eftersom gamla bönder sitter kvar på arrendestöden. Det är viktigare att hålla kvar arrendestöden än att ge nya bönder förutsättningar att ta över. Det måste politiken jobba med framgent. Den största hämskon är att vi inte klarar av generationsväxlingen. Det finns många unga människor som vill ta över och jobba för svensk landsbygd. 84 Statsrådet (S): Jag ska försöka hinna med att besvara alla frågor. Jag avslutade med den nationella livsmedelsstrategin, . När tillträdde som statsminister läste han upp regeringsförklaringen i kammaren. Han sa då att ska ha en nationell livsmedelsstrategi. Det är en jättebra och viktig grej. När det gäller lånegarantierna jobbade vi mycket intensivt, på förslag från branschen, med att försöka hitta en modell som skulle kunnat fungera. Men och solvensreglerna satte stopp för det. Vi ville därför inte sjösätta den. Vi var helt och hållet överens med banken och branschen om att det inte gick. När det gäller och dieselskatten var det förtjänstfullt att tillsatte . Men den avslöjade också att det alliansregeringen gjorde var förödande för svenskt jordbruk, att göra så stora skillnader på dieselskattekostnader. Det är det som vi har börjat beta av . säger sedan att jag måste få med mig finansministern. fick inte med sig finansministern. Jag hoppas att han försökte. Men finansminister sa att han inte trodde på svenskt produktionsjordbruk. har vi en finansminister som tror på det. Läs listan som jag läste upp! Redan nu har miljarder tillsatts till svenskt jordbruk. Jag hinner nog inte med alla frågor. Det har blivit 19 miljoner mer till Norrlandsbönderna. Inte sedan 97–98 har Norrlandsstödet utnyttjats fullt ut. Och tre fjärdedelar av Norrlandsbönderna är vinnare. Det finns de som är förlorare. Men vi har minimerat det till högst . Och vi ser över kartan för att göra den bättre. Men det är definitivt första gången som Norrlandsstödet utnyttjas fullt ut. Tack för en bra debatt! Jag tror på svenskt jordbruk och svenska mjölkbönder. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:485 om solidaritet med de baltiska länderna 85 Försvarsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att propån om övningar med Patriot i ska realiseras. Svenska myndigheter för en kontinuerlig dialog med sina amerikanska motsvarigheter om utformningen av övningar och annat samarbete samt om hur vi kan utveckla dessa verksamheter ytterligare. Regeringen beslutar om Försvarsmaktens deltagande i övningar efter framställning från myndigheten. Någon framställning om övningsverksamhet kopplad till luftvärnssystemet på svenskt territorium har inte inkommit. 86 (L): Tack, statsrådet , för svaret på min interpellation! Bakgrunden till interpellationen är ett uttalande av chefen för i , general . uttalade han i svenska medier att han gärna skulle se övningar där luftvärnssystemet tillfördes och utplacerades på svenskt territorium. Avsikten med övningen skulle vara att därmed förbereda ett försvar av de baltiska länderna i händelse av en väpnad konflikt i vårt närområde. uttalande hänger naturligtvis samman med det scenario som institutet i kom ut med . De hade skissat på hur ett möjligt försvar av de baltiska länderna skulle kunna se ut. I det exempel som tog fram var, hör och häpna, fyra amerikanska stridsflygsdivisioner baserade på svensk mark. Det råder nog stor samsyn kring det faktum att har stor betydelse när det gäller möjligheterna att försvara , och . Och det erbjudande som general framförde ligger i linje med det samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd som just nu ligger på bord och som regeringen har föreslagit. Det är också helt i överensstämmelse med den ensidiga svenska solidaritetsförklaring som vi har gjort, inte bara mot EU utan också mot de nordiska länderna. Jag vill hävda att det är en logisk följd av den säkerhetspolitik – att säkerhet byggs tillsammans med andra – som såväl alliansregeringen som den nuvarande regeringen bedrivit. säger försvarsministern att det inte har kommit någon formell framställan från eller Nato om någon övning med Patriot baserad i . Jag tror att även försvarsministern inser att den typen av framställan aldrig kommer att göras såvida inte den som gör den känner sig helt övertygad om att få ett positivt svar. När ministern nu konstaterar att framställan inte har inkommit blir min logiska följdfråga: Hur kommer regeringen att ställa sig om en sådan formell framställan faktiskt inkommer? 87 Försvarsminister (S): Jag brukar inte spekulera om olika typer av möjliga övningar eller olika typer av möjliga scenarier. Jag brukar försöka utgå från de faktarealiteter som föreligger. Om en övning ska genomföras bör vi bereda det på departementet i förväg och sedan vara beredda att stå för det. har vi fått information via ett tv-program. Jag har också i olika sammanhang fått frågor om hur jag ska kommentera detta. Jag konstaterar bara att det inte har kommit någon sådan förfrågan till . När det gäller den transatlantiska länken har vi ett riksdagsbeslut som pekar på att vi bör samverka när det gäller interoperabilitet, internationella operationer, materiel, övningsverksamhet och forskning. Det är de fem punkterna vi har sagt. Vi har klarat ut att den transatlantiska länken är viktig för balansen i och i förhållande till . Vi har konstaterat att vi utvecklar vår militära samarbetsförmåga. Vi har också konstaterat att vi har ett nytt säkerhetspolitiskt förhållande genom att har annekterat och på det sättet rubbat den europeiska säkerhetsordningen. Allt det ligger till grund för den förändrade strategin när det gäller svenskt försvars utveckling. Vi ska höja den militära förmågan och fördjupa våra samarbeten. Det handlar också om våra grannländer. Det handlar om . Det handlar om de baltiska länderna, och . Det handlar om ett europeiskt perspektiv, ett transatlantiskt perspektiv och partnerskapet med Nato. Det är väl i stort sett så vi arbetar. Det är den politiken som har majoritet i , och det är den vi verkställer. Att utifrån tv-uppgifter kommentera en tilltänkt övning som inte har beretts i departementet gör jag dock inte. 88 (L): är chefen för i inte vilken underofficer som helst. Man får nog förmoda att detta var väl välgenomtänkt och antagligen också politiskt förankrat från sida, så det är nog inte direkt något infall. När detta framförs publikt pekar på det en stark vilja hos och Nato, och det pekar också på ett väldigt stort behov. Som försvarsministern var inne på lever vi nu i som präglas av ökade spänningar i vårt närområde. Jag tycker att försvarsministern gjorde en bra genomgång av vad det är som bör oroa oss. Det är alldeles uppenbart att en sådan här övning skulle stärka våra bilaterala relationer med , vår transatlantiska länk. Det skulle också på olika sätt utveckla stridskrafter och förmågor. När man lyssnar på det som försvarsministern säger i fråga om att bygga säkerhet tillsammans med andra är det i det närmaste som en bekräftelse, som en extrapolering, av det som jag säger. En svensk positiv hållning till en sådan här propå ligger helt i linje med den politik som den nuvarande regeringen bedriver och som den förra regeringen också bedrev. Den är i full överensstämmelse både med samförståndsavtalet med och med solidaritetsförklaringen mellan EU och de nordiska länderna. När försvarsministern formulerar sig på det sätt som han gör känner jag att han i grunden är positiv till ökad samövning med Nato och med , som vi ju har särskilda bilaterala relationer med. Jag hoppas att de som lyssnar på den här debatten drar precis samma slutsats som jag. En sådan propå skulle naturligtvis hälsas varmt välkommen av den . Med det vill jag tacka för debatten. 89 Försvarsminister (S): Jag kan bara konstatera att i försvarsbeslutet sa vi att det ska byggas upp en verksamhet på med ungefär 300 soldater. Det ska också genomföras luftvärnsövningar i det området, och det genomfördes . Det är en prioriterad åtgärd enligt försvarsbeslutet, och det kommer vi att fortsätta att jobba med. Den positionering som görs på har också bäring på de baltiska staterna. Kontroll av sjö- och luftrum i det området är naturligtvis något som direkt påverkar . När det gäller den aktuella övningen har jag sagt vad jag har att säga. Därmed tackar jag för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2015/16:486 om exportvillkor för anskaffning av nästa generations ubåt 90 Försvarsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att informera om de närmare förutsättningarna för anskaffning av NGU samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra anskaffningen av NGU till för det fall att någon export av ubåten inte kommer till stånd. Regeringen har informerat om den svenska anskaffningen av nästa generations ubåtar i bland annat vårtilläggsbudgeten 2010. Med hänsyn till att statens avtal med industrin omfattas av såväl försvarssekretess som kommersiell sekretess kan jag inte kommentera förutsättningarna för anskaffningen i ytterligare detalj här. Den samlade undervattensförmågan är ett väsentligt säkerhetsintresse för , vilket den tidigare regeringen uttalade redan i vårändringsbudgeten 2014. Denna bedömning låg sedan till grund för upphandlingen av nästa generations ubåt och Saabs köp av Kockumsvarvet från Thyssen . Det ligger nu i vårt gemensamma intresse att vi kan säkra en nationell undervattenskapacitet på lång sikt. Undervattensförmågan är en viktig strategisk förmåga för att skydda och kunna upprätthålla vår militära förmåga och våra försörjningslinjer under både freds- och kristid. Jag förutsätter att myndigheter och industri gör sitt yttersta för att hålla den ekonomiska ram som regeringen beslutade om och att nästa generations ubåtar levereras . 91 (L): Tack, statsrådet, för svaret på interpellationen! befann sig i en situation där vi hade beställt sex korvetter av typen . Men blev det uppenbart att de ekonomiska ramarna för det projektet hade sprängts med råge. Resultatet blev att i stället för att beställa sex korvetter beställde fem korvetter och utrustning till en sjätte korvett. Jag nämnde detta som ett exempel på hur det fungerar med materielanskaffning. Om de ekonomiska ramarna inte hålls riskeras anskaffningen i sig. säger statsrådet att statens avtal med industrin omfattas av såväl försvarssekretess som kommersiell sekretess och att han inte ytterligare kan kommentera förutsättningarna för anskaffning i detalj här. Det är en formulering som antyder att försvarsministern ändå kanske kan tänka sig att informera försvarsutskottet om de reservationer och villkor som gäller för den svenska anskaffningen av två ubåtar av nästa generation. Om kan tänka sig att informera försvarsutskottet, eventuellt under tystnadsplikt, blir min fråga: Varför har försvarsministern minst ett halvt dussin gånger varit hos försvarsutskottet – sedan regeringen fattade beslut om anskaffning av de två ubåtarna – utan att berätta om de villkor och reservationer som gäller för anskaffning? Jag är också lite förvånad över hänvisningen till försvarssekretess och kommersiell sekretess. fick försvarsutskottet denna information av Försvarsmakten som tydligen hade gjort den egna bedömningen att det inte fanns några skäl för sekretess. blev jag lite förundrad över de formuleringar som ministern har i slutet av sitt svar. Han skriver att han förutsätter att myndigheter och industrin gör sitt yttersta för att hålla den ekonomiska ram som regeringen beslutade om . Att man utgår från att svenska myndigheter ska göra sitt allra bästa för att hålla den ekonomiska ramen är väl helt normalt. Men industrin kan väl inte bindas av den typen av förhoppningar. När vi har slutit avtal med industrin om anskaffning av två ubåtar utgår jag ifrån att vi har fastslagit sättet för hur detta ska gå till och vilka ramar som gäller i ett avtal. Då handlar det bara om att vara affärsmässig och hävda att ingångna avtal gäller. Jag förstår inte vad försvarsministern menar med sin vädjan till den svenska industrin. Den består av aktiebolag, och de är ansvariga inför sina ägare att maximera sin vinst. De har inte något annat ändamål. 92 Försvarsminister (S): beslutade om vad som kan kallas för ett grundbemyndigande. Det handlade då om anskaffning av två ubåtar som ersättning för två ubåtar av Sörmlandsklass och halvtidsmodifiering av två ubåtar i Gotlandsklass. Den ekonomiska ramen är inte riksdagsbunden. Däremot måste regeringen hålla sig inom den ekonomiska bemyndiganderam som finns angiven för samtliga investeringar. har man också redogjort för processen i de budgetpropositioner som är framlagda. beslutade regeringen om en beställning av två ubåtar för högst 8,2 miljarder. Det var regeringen som fastställde ramen, inte . I regeringsbeslutet står det: ”Försvarsmakten ska i samband med halvårsredovisning och helårsredovisning redovisa en uppföljning av anskaffningen. Redovisningen ska inkludera eventuella väsentliga avvikelser, exempelvis kvalitet, kvantitet och leveransläge jämfört med den planering som låg till grund för regeringens anskaffningsbeslut. Vidare ska vidtagna åtgärder för att omhänderta eventuella förseningar och kostnadsfördyringar redovisas. Kostnadsfördyringar ska kompenseras med ambitionssänkningar så att den totala ekonomiska ramen kan hållas.” Eftersom i andra sammanhang talar om hur försvarsmateriel kan utvecklas när det gäller kostnadsbilden – och det är väl också så att industrin kan vara en part i det sammanhanget – tror jag att det är viktigt att den här typen av markeringar gjorts i det regeringsbeslut som fattats. Den ram som ligger är den som vi anser ska gälla, och det är det som avtalet handlar om. Min bestämda uppfattning är att regeringen har agerat inom ramen för de bemyndiganden som gett, och det är utifrån den positionen vi har informerat i olika sammanhang. 93 (L): Min fråga kvarstår. Avser regeringen att informera om de reservationer och villkor som gäller för anskaffningen av de två svenska ubåtarna? Den frågan har inte på något sätt fått något svar så här långt, tycker jag. Det är viktigt att erinra om att i det inriktningsbeslut som fattade står det rakt av att vi ska anskaffa två exemplar av nästa generations ubåt, NGU – A26, som den också kallas. Där finns inga reservationer över huvud taget. Men den allmänna regel som gäller och som försvarsministern läste upp är att kostnadsökningar måste tas inom ram, det vill säga genom att man sänker kraven kvalitativt eller kvantitativt. Det är just det som gör mig så orolig. Det går starka rykten på stan om att de kostnadsramar som gäller för det här projektet inte alls kommer att hålla. Vi får väl återkomma till det och se hur det ser ut. Men när man i en anskaffning gör sig beroende av export finns det naturligtvis risker som kan utfalla på så sätt att vi inte får två nya svenska ubåtar till det svenska försvaret. När det gäller förväntningarna om export av ubåtar till andra länder, fru talman, är det nog så att den typen av anskaffningar i andra länder tar väldigt . Om vi inte nu kan se några tecken på att parlament i eller annorstädes håller på att behandla frågan om anskaffning av svenska ubåtar är det nog mycket som talar för att någon sådan export kanske inte kommer att kunna komma till stånd. Då står vi plötsligt, fru talman, i en situation där utvecklingskostnaderna för denna synnerligen avancerade undervattensplattform inte kan delas med något annat land utan måste bäras av och dess skattebetalare själva. Är det då så som försvarsministern säger, att man i så fall får minska på kvantitet eller kvalitet, riskerar slutresultatet att bli att inte anskaffar två ubåtar utan 1,5 eller 1,3 ubåtar. Och det vore givet tillståndet i vår nära omvärld just nu mycket olyckligt. 94 Försvarsminister (S): Det finns inte något villkor för anskaffningen av de här ubåtarna. När det gäller JAS Gripen E var den svenska anskaffningen riksdagsbunden till att ytterligare ett land skulle anskaffa Gripen. Något sådant villkor finns inte för anskaffning av ubåtar. Regeringen har rört sig inom ramen för de bemyndiganden vi har, det vill säga det bemyndigande jag har redogjort för när det gäller 2010. Sedan är det självklart så att vi söker efter partner när det gäller både den här produktionen och andra produktioner. Export är i grunden något positivt. Det är i grunden positivt att kunna utveckla olika typer av försvarsmateriel tillsammans med andra länder. Vi jobbar aktivt för att hitta partner. Men det är inte detsamma som att man behöver lyssna på rykten på stan. Jag tänker inte heller ge mig in i någon diskussion om 1,2, 1,5 eller 1,8 ubåtar, utan jag utgår från de beslut som är fattade och förväntar mig leverans enligt dem. Det är det som är inriktningen. Sedan är det alltid så i den här typen av stora affärer och stora produktioner att man kommer i situationer som man möjligen måste hantera på olika sätt, men det får man ta ställning till då. Väljer man att spekulera, lyssna på rykten och fundera kring sådana saker kan man till slut nysta in sig själv i en djupt konspiratorisk värld. Man kan till och med delvis ha fel. 95 (L): är det inte bara rykten på stan. Utskottet har fått regelrätt information i den här frågan av höga företrädare för Försvarsmakten. säger försvarsministern att vår anskaffning inte är villkorad av export. Det får mig, fru talman, att ställa frågan: Om någon export inte blir av, hur kommer det att påverka priset på de ubåtar som avser att anskaffa? Jag vill uppmärksamma ministern på att den här anskaffningen av ubåtar tas upp i Försvarsmaktens budgetunderlag, som kom . Där skriver myndigheten: ”Försvarsmakten hemställde om anskaffningen av JAS 39E mot en finansieringskalkyl där flera av de ingående parametrarna ligger utanför Försvarsmaktens påverkan. Det finns därmed en stor risk att andra nödvändiga materielanskaffningar påverkas om stora förändringar sker i kalkylen. – – – Motsvarande förhållanden gäller även för en del andra större eller strategiska materielprojekt samt projekt relaterade till väsentliga säkerhetsintressen. Försvarsmakten hemställer därför även att regeringen fattar beslut om särskild pris- och löneomräkning för anskaffning av nytt ubåtssystem.” Det här visar att Försvarsmakten är uppenbart oroad över kostnadsutvecklingen i den anskaffning av ubåtar som har gjort. Min fråga på den här punkten till försvarsministern blir: Kommer Försvarsmakten att tillmötesgås med en särskild pris- och löneomräkning när det gäller till exempel anskaffning av ett nytt ubåtssystem, så att den övriga verksamheten kan hållas skadeslös? 96 Försvarsminister (S): Jag vill påminna om att formuleringen ”rykten på stan” ursprungligen var egen. Den ska han inte försöka pådyvla mig.