prot · H40941 · 2016-12-07 00:00:00 — Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats NU3 Utgiftsområde 21 Energi Punkt 1 (Målen för utgiftsområde 21) 2. res. 1 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 76 M, 40 SD, 23 MP, 17 V, 15 L, 14 KD 1: 19 C Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Anslag inom utgiftsområde 21) 2. res. 2 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 4 M, 23 MP, 1 C, 17 V, 2 L 2: 40 SD Avstod: 72 M, 18 C, 13 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - (M), (C) och (L) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Svenska kraftnäts ekonomiska mål) 2. res. 3 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 76 M, 40 SD, 23 MP, 19 C, 15 L, 14 KD 3: 17 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - SkU10 Utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Uppföljning och konsekvensanalys) 2. res. (C, M, L, KD) 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 40 SD, 22 MP, 17 V : 76 M, 19 C, 15 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - SkU12 Ömsesidigt bistånd med indrivning av vissa administrativa sanktionsavgifter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU2 Tydligare tillståndsgivning enligt lotterilagen Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Punkt 2 (Arbetet mot vardagsbrott) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 40 SD, 23 MP, 17 V 1: 76 M, 19 C, 15 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 13 (Brottsförebyggande arbete) 2. res. 7 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 75 M, 40 SD, 23 MP, 17 V, 15 L, 14 KD 7: 19 C Frånvarande: 11 S, 9 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 16 (Medborgarlöften) 2. res. 9 (M, C, L, KD) 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 40 SD, 23 MP, 17 V 9: 76 M, 19 C, 15 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 18 (Polisnärvaro på platser med ökad risk för sexuella ofredanden) 2. res. 10 (M) 76 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 39 SD, 23 MP, 19 C, 17 V, 15 L, 14 KD 10: 76 M Frånvarande: 11 S, 8 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 20 (Antagningen till polisutbildningen) 2. res. 12 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 76 M, 23 MP, 19 C, 17 V, 14 L, 14 KD 12: 40 SD, 1 L Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 21 (Mer praktik i polisutbildningen) 2. res. 13 (MP, S, V) 141 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 75 M, 40 SD, 19 C, 15 L, 14 KD 13: 101 S, 23 MP, 17 V Frånvarande: 11 S, 9 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 43 (Brottskoder och statistik om gärningsmäns nationalitet) 2. res. 24 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 75 M, 23 MP, 19 C, 17 V, 15 L, 14 KD 24: 1 M, 40 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 – (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 48 (Rättsväsendets it-kunskaper) 2. res. 26 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 76 M, 40 SD, 22 MP, 19 C, 17 V, 15 L 26: 14 KD Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 50 (Arbete mot it-relaterad brottslighet) 2. res. 28 (M, C, V) 110 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 40 SD, 23 MP, 15 L, 14 KD 28: 76 M, 18 C, 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 5 V, 4 L, 2 KD, 1 - (V) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 62 (Kompetens för att utreda narkotikabrott) 2. res. 38 (M) 76 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 40 SD, 23 MP, 19 C, 17 V, 15 L, 14 KD 38: 76 M Frånvarande: 12 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SfU4 Utgiftsområde 8 Migration Punkt 2 (Mottagande av asylsökande) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (C) Förberedande votering 1: 40 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 78 för res. 40 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 76 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 23 MP, 16 V, 15 L, 14 KD 1: 76 M Avstod: 39 SD, 19 C Frånvarande: 11 S, 8 M, 9 SD, 2 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 2 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU9 Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Motionsförslag om tillkännagivanden) 2. res. 1 (C, M, L, KD) 3. res. 2 (SD) 123 för res. 40 för res. Kammaren biträdde res. 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 23 MP, 17 V 1: 76 M, 19 C, 15 L, 14 KD Avstod: 40 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 8 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 4 L, 2 KD, 1 - § 15 (forts. från § 11) Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad (forts. SkU11) 161 (L): Ändrade regler för uppskov med kapital-vinst vid avyttring av privatbostad Det behövs flera ganska genomgripande reformer för den svenska bostadsmarknaden. Vi har stora problem. Den bristande rörligheten som gör att man inte kan få tag i en lägenhet, inte minst här i men också i flera andra städer runt om i landet, har man räknat fram leder till 15 000 fler arbetslösa personer än vad vi skulle ha annars. Man kan inte ta ett jobb man erbjuds, för man har ingenstans att bo, vilket gör att man söker jobb på andra platser i stället. Det leder naturligtvis också till en mängd andra praktiska problem för folk, men dem behöver vi inte gå in på här . Från Liberalernas sida tycker vi att det är en mycket bra idé att ta bort taket på uppskovet när man säljer sin villa eller lägenhet, men vi tycker inte att det ska vara tillfälligt. Visst, man kan ju förlänga det senare, men det är mycket bättre om vi nu på en gång slår fast regler som håller för svensk bostadsmarknad. Ingenting tyder på att de här problemen är fixade . Vi tycker också att räntan på uppskovsbeloppet ska avskaffas för att uppmuntra till att man säljer sin lägenhet så att någon annan kan flytta in där och man själv går vidare till ett nytt boende. De här två åtgärderna som vi debatterar är naturligtvis bra, även om vi vill gå längre. Men det behövs som sagt breda reformer på bostadsmarknaden. Det här är ett litet steg i rätt riktning, men det behövs mycket mer än så. Jag ska inte ta upp alla de grejerna, men man behöver i alla fall i sådana här sammanhang nämna den hyresreglering som vi har . Så fort det finns prisregleringar uppstår brist på utbud. Om man har prisreglering på bröd blir det för lite bröd. Har man prisreglering på toapapper, som man testade i , blir det för lite toapapper. Har man prisreglering på bostäder blir det för lite bostäder. När man byter system behöver man naturligtvis göra detta på så att det funkar smidigt för alla, men det behöver göras. En annan grej är att trappa av ränteavdraget, men inte så att det leder till en ökad kostnad för folk utan att man sänker skatten gradvis. Det behöver göras mycket mer på svensk bostadsmarknad. Vi tror att i just de här frågorna som vi debatterar behöver vi gå längre än vad regeringen föreslår nu och inte införa några tidsbegränsade regler och ta bort räntan på uppskovsbeloppet. 162 (KD): Vi har nog alla fått ta del av information om projektet som blivit permanent i flera kommuner och som heter Bostad först. Om någon här inte har stött på projektet får man gärna komma till mig efteråt och höra om det. Det är ett bra projekt som också, som sagt, har blivit permanent i olika kommuner. Det går enkelt uttryckt ut på att den som har ett beroende av någonting, till exempel droger, i de allra flesta fallen är rotlös utan fast bostad. Bostad först innebär att de här människorna ska få en fast bostad där de känner sig hemma och trygga för att utifrån det kunna ta sig vidare i livet. Det har, som jag har fått ta del av information om, fungerat alldeles utmärkt. Människor som har en trygg tillvaro i form av en bostad har enklare att ta till sig annan behandling. Ändrade regler för uppskov med kapital-vinst vid avyttring av privatbostad Vad vill jag säga med detta? Jo, det visar att en bostad som man kan kalla sin egen är av stor vikt för oss människor. En plats där man kan stänga om sig och göra som man vill innanför dörren ger en trygghet som vi är i behov av. Detta behov menar jag är grundläggande, och vi som nation klarar inte av att leverera det , vilket jag beklagar djupt. Vi ser att ungdomar i många kommuner inte kan hitta sin första bostad. Vi kan se att familjer inte kan finna rätt storlek på boendet och att en del avstår från att flytta på sig i bostadskedjan för att vi politiker har satt upp lagar, regler och skatter som gör det omöjligt. Trots den relativt sett höga takten på bostadsbyggandet, framdriven av en aktiv bostadspolitik från alliansregeringens sida, som jag menar att det är, är det uppenbart att bostadsmarknaden fortsatt är dysfunktionell. Det har byggts för lite bostäder, och bristande rörlighet på bostadsmarknaden har förvärrat utbudsproblemet. Tillsammans med bland annat låga räntor har detta medfört att bopriserna drivits upp och att hushållens skuldsättning följt efter. Skuldsättningen för hushållen är ett problem som vi har diskuterat här och som vi måste ta itu med också på annat sätt. Utvecklingen skapar svårigheter för unga och barnfamiljer att få tag i en bostad. Precis som tidigare talare har sagt slår det också mot tillväxten. Bristande rörlighet är ett betydande problem, och en del av orsakerna står att finna i skatternas utformning. Regelverket tycks till exempel bidra till minskad rörlighet när en del äldre väljer att bo kvar i sina villor i stället för att flytta till ett mindre eller mer anpassat boende. pekar i en rapport på att problemet är växande. De stigande bopriserna ökar vinsterna och därmed flyttskatterna. uppfattning är att ett amorteringskrav – med ett tydligt undantag för nyproduktion för att undvika att den hämmas – är en rimlig åtgärd för att dämpa hushållens skuldsättning. Men en baksida med amorteringskravet, som träffar nya lån vid bostadsköp, är att trögrörligheten på bostadsmarknaden riskerar att späs på något. vill att taket för uppskov av reavinstskatten vid köp av ny bostad slopas permanent. Dessutom vill vi att betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. På så sätt tvingas inte vinsten vid försäljning gå till beskattning om man köper en ny bostad, utan både reavinstskatt och uppskovsränta betalas när personen inte längre gör något uppskov. Det sker exempelvis när personen flyttar till en hyresrätt, till särskilt boende eller om personen avlider. Förslaget skulle innebära att en stor del av den bristande rörlighet som orsakas av skatter vid flytt kan elimineras på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt genom att staten fortfarande får in skatteintäkterna, dock . Räcker det att ändra en del skatteregler för att komma till rätta med bostadsbristen? Vi måste även som lagstiftare ge kommunerna möjligheter att fullgöra sitt uppdrag när det gäller bostadsförsörjningen. Tiden för planprocesserna från idé till dess att ett hus står färdigt måste bli kortare. Fler ska kunna initiera en planprocess på de områden som man anser det intressant att bygga på. Ändrade regler för uppskov med kapital-vinst vid avyttring av privatbostad Instansordningen vid överklaganden av beslut enligt bör effektiviseras genom att man överväger att med bibehållen rättssäkerhet minska antalet instanser. Det är några av de förslag som vi kristdemokrater har. Det är några av de saker som vi tillsammans kan lägga i korgen för att se hur vi kommer framåt. behöver mer bostadsbyggande. behöver att vi tänker annorlunda för att öka takten på byggandet av bostäder. Vi kristdemokrater kan konstatera att dagens proposition inte tar oss hela vägen, bara en liten bit på väg. Men det är långt kvar. har ett särskilt yttrande som stöder sig på vårt förslag och som vi tror motsvarar det problem vi ser på ett bättre sätt än propositionen från regeringen. Vi tror att taket för uppskov av reavinstskatten vid köp av ny bostad slopas permanent i stället för temporärt som regeringen vill. Det motsvarar en rimlig åtgärd för att öka rörligheten. Betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. 163 (S): Jag börjar med att yrka bifall till förslagen i skatteutskottets betänkande SkU11 om ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. Att delta i en betänkandedebatt är bara en vanlig dag på jobbet för många av er övriga ledamöter. För mig är däremot denna kammardebut högtidlig. Detta är mitt första riktiga ärende i kammaren som riksdagsledamot. Det är det finaste uppdrag en som jag kan få, frånsett att bli en del av den yttersta förbundsledningen. Det är också det finaste förtroendet en svensk med rötterna i kan få. Det är med stolthet och glädje jag står här för mitt som är välkomnande, inkluderande, öppet, fritt och demokratiskt. Jag representerar det nya och den framtid som vi alla är en del av. Regeringen hoppades på en bred, blocköverskridande bostadspolitisk uppgörelse i den svenska modellens anda. blev det tyvärr inte så. Regeringen presenterade ett bostadspolitiskt åtgärdsprogram med 22 steg för fler bostäder. En av åtgärderna är slopat tak för uppskovsbelopp . Såväl taket för uppskovsbeloppet som räntebeläggningen var en del av finansieringen av den borgerliga regeringens sänkning av fastighetsskatten. Det ska man komma ihåg nu när de borgerliga partierna deklarerar att de vill ta bort uppskovet eller sänka räntebeläggningen. De är i opposition mot och . Avsikten med uppskovsreglerna vid avyttring av privatbostad är främst att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Detta uppnås genom att en kapitalvinst från en avyttring, helt eller delvis, utan beskattning hos den skattskyldige kan investeras i en ny bostad. Om taket för uppskov tillfälligt tas bort kan det bidra till att ytterligare öka rörligheten på bostads- och därmed också på arbetsmarknaden så att bostadsbeståndet kan utnyttjas effektivare. Ändrade regler för uppskov med kapital-vinst vid avyttring av privatbostad Regeringens förslag innebär att taket för uppskovsbelopp inte gäller för avyttringar av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter som sker –. Ändringen träder i kraft . Förslaget innebär också ändrad metod för beräkning av uppskovsbeloppets storlek vid förvärv av en billigare ersättningsbostad. Dessutom återinför vi den gällande kvoteringsregeln. Kvoteringsregeln är generösare än den nuvarande avräkningsregeln. Regeln innebär bland annat att uppskov alltid kan erhållas med någon del av kapitalvinsten. Med avräkning kan däremot en stor prisskillnad göra att en avräkning reducerar hela kapitalvinsten så att inget uppskov kan erhållas. Det kan i vissa fall verka onödigt avhållande på viljan att avyttra en bostad och förvärva en ny billigare bostad. Jag förstår de borgerligas särskilda yttranden som att partierna inte direkt är emot förslaget utan snarare vill ha det på annat sätt och kanske ännu generösare. Som alla vet är det alltid lättare att vara generös i opposition än i regeringsställning. har inte heller något emot förslaget, men man ser problem. De vill utreda och utvärdera, vilket säkert är lovvärt ibland, men inte i detta fall. Jag tycker att detta är ett relativt okomplicerat och direkt förslag som kan ge goda effekter i vanliga människors vardag. Krångla inte till det! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 164 (MP): bröt de bostadspolitiska samtal samman som regeringen hade med och allianspartierna, vilket var väldigt tråkigt. Men det finns ett stort behov av reformer på bostadsmarknaden. är den myndighet som har koll på dessa frågor. Man menar att det behöver byggas omkring 700 000 bostäder på många håll runt om i landet. Främst i storstadsregionerna men även på många andra håll har det varit bostadsbrist. Det har lett till ökade priser och långa köer när det gäller hyreslägenhetsbeståndet. finns en brist i 250 av landets 290 kommuner, vilket är en absolut majoritet. Att bygga fler bostäder är ett av flera sätt att lösa bostadsbristen. Det byggs nu mer än vad som har gjorts på länge sedan 1990-talskrisen. påbörjas 60 000 bostäder, och utvecklingen ser ut att fortsätta på ett positivt sätt också framöver. Det räcker dock inte med att bygga mer. Vi behöver också få fram fler reformer för att bättre utnyttja det bestånd som redan finns. ligger väldigt högt när det gäller bostadsyta per invånare. Men vi har haft regler och villkor som har gjort att många bor större än de egentligen vill, eftersom det skulle kosta dem mer att byta till ett mindre boende som de kanske hellre skulle vilja ha. Och det finns andra som har det alldeles för trångbott, vilket förstås är ett större problem. Olika reformer för att öka rörligheten är därför en annan sak som är viktig vid sidan av att bygga mer. Ökar vi rörligheten kommer även det befintliga beståndet att utnyttjas bättre. Ett sådant förslag har vi att ta ställning till i dagens betänkande. Det ska bli möjligt att skjuta upp uppskov utan takbegränsning. Detta är ett sätt som gör att vi bättre kan utnyttja det bostadsbestånd som finns, och det gör att rörligheten ökar. Ändrade regler för uppskov med kapital-vinst vid avyttring av privatbostad Vi skulle dock behöva göra mer. Vi skulle behöva fasa ut ränteavdraget, vilket de flesta partier här i har sagt sig vilja göra. Vi behöver växla det mot lättnader på bostadsområdet eller mot något annat. Det skulle också minska skuldsättningen och den risk som byggs upp i systemet när skuldsättningen ökar . Jag vill yrka bifall till propositionen. Jag hoppas att vi framöver kan diskutera ytterligare förslag som ökar både bostadsbyggandet och rörligheten. En sådan utveckling är avgörande för framtiden. 165 NOOSHI DADGOSTAR (V): Vi debatterar förslaget om att slopa taket för uppskovsbelopp vid försäljning av privatbostäder och metoden för att beräkna uppskovsbeloppen vid köp av billigare bostad. Förslaget skulle i vissa fall kunna öka incitamenten att flytta ifrån en bostad och på så sätt skynda på en flyttkedja, så att till exempel en pensionär som sitter ensam i en stor villa kan flytta till förmån för en större familj. Detta är bra, men bör det poängteras att det krävs en helhetssyn på den svenska bostadssituationen för att vi ska få flyttkedjor och för att alla människor ska kunna hitta en bostad som känns anpassad till storleken på familjen. För att kunna flytta till något som passar bättre behöver man i första hand ha någonting att flytta till. Det viktigaste vi kan göra för att öka rörligheten är därför att bygga fler bostäder som människor faktiskt efterfrågar. Både den som står utanför bostadsmarknaden och den som vill flytta till något som passar bättre ska ha ekonomiska möjligheter att flytta till det vi bygger. Genom att pressa hyror och priser för nybyggnation kan det därför bli värt även för den som till exempel har betalat av villan att flytta till en nyproducerad bostad. Vi skulle behöva satsa särskilt på äldrebostäder och trygghetsbostäder, vilket regeringen och gör i budgeten. Vi höjer även bostadstillägget för att fler ska kunna efterfråga fler bostäder. Höga priser och hyror, till exempel marknadshyror, riskerar alltså att skapa väldigt kraftiga inlåsningseffekter. Kraftigt höjda hyror skulle leda till att det blir dyrare att flytta från en villa till en hyresrätt. På så sätt blir det ett stopp för den absolut viktigaste länken i flyttkedjan. Detta är viktigt att komma ihåg. Att bygga fler bostäder till överkomliga priser är därför grunden för att få igång rörligheten på bostadsmarknaden och öka friheten att välja boende. Hur ska detta finansieras? Vi kommer även att klara goda bostäder och livsmiljöer för alla. Men det innebär faktiskt att vi behöver vara beredda att beskatta dem som exempelvis har tjänat mycket på de gamla statliga bostadspolitiska subventionerna och på så sätt omfördela till dem som står utanför bostadsmarknaden. Detta kallar jag solidaritet. Skatter på fastigheter är ett sätt att tillsammans samla pengar till infrastruktursatsningar och till byggande av bostadsområden för den nya generationen bostadslösa. Om man inte håller med om detta måste man leverera egna finansieringsförslag på de infrastruktursatsningar som man själv vill se. Ändrade regler för uppskov med kapital-vinst vid avyttring av privatbostad Allt detta behöver dock vara rätt utformat så att det blir värt att flytta när exempelvis villan blivit alldeles för stor. Då kan ROT- och RUT-bidrag och avskaffade fastighetsskatter och ränteavdrag fungera hindrande för rörligheten. Man får så att säga subventioner för att inte flytta. För den som står utan bostad är det viktigt att den gynnsamma reavinstbeskattning som vi har inte ytterligare urholkas på ett sätt som gör att bostadspriserna skjuter i höjden. Det vill säga den grupp eller generation som har tjänat stora pengar på sin bostad flyttar inte sitt stora kapital vidare till nästa bostad, och det riskerar att priserna ytterligare pressas uppåt. Vi har en oerhört allvarlig bostadssituation i , och vi har en gigantiskt privat skuldsättning som håller på att bli närmast ohållbar. Den hotar inte bara enskilda människors ekonomi utan hela landets ekonomi. Enligt min mening vore det oansvarigt utifrån ett socialt, fördelningsmässigt och makroekonomiskt perspektiv att genomföra ändringar som riskerar att elda på de svenska bostadspriserna. har kommit att få lägsta beskattning på ägt boende. Det är därför som vi ser så stora ojämnheter och sociala skillnader i dagens boende. Faktum är att den låga beskattningen inte har gynnat den enskilde. Det har i stället resulterat i enorma prisökningar. Den som köper nytt lägger mer pengar än någonsin, men dessa går till banken i stället för till staten. Lägre skatteintäkter ger mindre resurser till investeringar i byggande, och det skapar dessutom stora inkomstskillnader. När vi justerar skatterna behöver vi också se till att hyresgästerna inte blir missgynnade. Jag tycker att människor själva ska få bestämma hur de vill bo – inte att staten gör det via beskattningssystemet. Beskattningen behöver därför vara lika mellan hyresgäster och boende i privatbostad. Annars får vi ett samhälle där hyresgäster betalar boendekostnader för villaägare. En statlig utredning visar att det förhåller sig på detta sätt. Hyresgäster betalar flera tusenlappar mer för de skattesubventioner som ägare av privatbostäder får. Här finns en ojämlikhet som behöver utjämnas på olika sätt. Trots att vi exempelvis har ett investeringsstöd riktat till byggande av hyresrätter är subventionerna till det ägda boendet fortfarande större.