prot · H40916 · 2016-10-18 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (M) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (M) avlidit. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ § 3 Meddelande om parentation Tredje vice talmannen meddelade att skulle parentation hållas för att hedra minnet av riksdagsledamoten . Tredje vice talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdraget som ledamot i riksdagsstyrelsen . Kammaren biföll denna avsägelse. Tredje vice talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdraget som suppleant i riksdagsstyrelsen . Kammaren biföll denna avsägelse. § 5 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet samt att riksdagsgrupp anmält som ledamot i riksdagsstyrelsen och som suppleant i riksdagsstyrelsen. Tredje vice talmannen förklarade vald till Tredje vice talmannen förklarade valda till § 6 Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 7 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2016/17:3 för från miljö- och jordbruksutskottet, 2016/17:4 för från trafikutskottet samt 2016/17:6 för från socialutskottet. § 8 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2016/17:35 Interpellation 2016/17:35 av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. § 9 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM8 Översyn av EU:s fleråriga budgetram för perioden 2014−2020 KOM(2016) 603, KOM(2016) 604, KOM(2016) 606, KOM(2016) 607 till finansutskottet § 10 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:3502 till skatteutskottet § 11 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:KU2 Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län 2016/17:SkU5 Särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt för i 2016/17:UbU4 Stiftelsen bidrag till svensk forskning § 12 Svar på interpellation 2015/16:781 om förföljelse av kvinnor i 1 Utrikesminister (S): Fru talman och ärade ledamöter! Amineh Kakabaveh har frågat mig vad jag avser att ta för initiativ för att inom EU, i FN och som enskild stat ska verka för att stärka kvinnors rättigheter i länder där kvinnoförtrycket är en del av statens maktutövning stärka kvinnors rättigheter i förhindra att religionen utnyttjas för att rättfärdiga kvinnoförtryck. Låt mig inledningsvis understryka att den feministiska utrikespolitiken, som bland annat innebär främjande av och skydd för kvinnors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, är en prioritering för agerande inom EU och FN liksom i bilaterala kontakter. Vi lyfter konsekvent fram betydelsen av kvinnors och flickors egenmakt och åtnjutande av de mänskliga rättigheterna inom FN:s forum för mänskliga rättigheter, oavsett om det gäller situationen i ett enskilt land eller en tematisk människorättsfråga. är också en stark röst inom EU för att vi gemensamt ska kunna stärka skyddet för kvinnors och flickors mänskliga rättigheter i hela världen. Kakabavehs andra fråga berör hur regeringen arbetar med att stärka kvinnors rättigheter i . Låt mig vara tydlig: Jag delar fullt ut Amineh Kakabavehs frustration över de bristfälliga möjligheterna för kvinnor och flickor att hävda sina mänskliga rättigheter i . Vid granskningen av i för mänskliga rättigheter ställde frågor om arbetet mot sexuellt och könsrelaterat våld i . framförde även en rekommendation om att bör tillträda FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, Cedaw. Erfarenheter visar att sådana granskningar kan ha en positiv påverkan på stater och deras efterlevnad av internationella åtaganden. Kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är ett av regeringens högst prioriterade områden, något som också genomsyrar bilaterala dialog med . inledde ambassaden en satsning för att sprida information om FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet i . Inom ramen för satsningen verkar även för att en nationell handlingsplan för resolution ska antas av den sudanesiska regeringen. Med utgångspunkt i ordförandeskap för Call to Action on Protection from Violence in Emergencies har ambassaden även tagit initiativ till ett samtal om könsrelaterat våld bland givarna i . Målsättningen är att identifiera specifika prioriteringar för och längre fram att följa upp dessa gemensamt. Ambassaden har även varit pådrivande för att aktörer inom det humanitära systemet i ska anta och genomföra en särskild strategi som beaktar kvinnors och flickors särskilda behov i humanitära situationer. har ett utvecklingssamarbete med . En av de huvudsakliga målsättningarna är att öka kunskap och möjligheter för kvinnor och flickor att hävda sina mänskliga rättigheter, inklusive sexuella och reproduktiva rättigheter. lämnar därför ett betydande stöd till i , bland annat för insatser mot barnäktenskap och kvinnlig könsstympning. För att besvara Kakabavehs tredje fråga vill jag lyfta fram att också är engagerat i arbetet mot religiös intolerans och för jämställdhet genom en rad samarbetsformer, både bilaterala och multilaterala. Vi ger stöd till , och Unionen för , som arbetar för pluralism, med interreligiös dialog och jämställdhetsfrågor. Vårt institut i är aktivt med projekt kring ungdomar, kvinnor och religionens roll. stöd till det civila samhället runt om i världen bidrar även till att stärka underifrån-initiativ som syftar till att förhindra att religionen utnyttjas för att rättfärdiga kvinnoförtryck. Sammanfattningsvis, fru talman, arbetar på bred front för att stärka främjande av och skydd för kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, både globalt och i enskilda länder som . Vi är övertygade om att detta är en förutsättning för att vi ska nå våra mål om fred, säkerhet och utveckling. 2 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag vill innerligt tacka utrikesminister för det mycket utförliga svaret och för den ambition och utrikesministern har i dessa frågor. Det är naturligtvis viktigt att vi här i riksdag lyfter fram kvinnor, särskilt på kontinenten . Kvinnorna där har sällan lyfts fram i samma utsträckning som kvinnorna i , , , och så vidare. Det innebär dock inte att det inte finns problem där – snarare tvärtom. När utropade sig själv till president gjorde han precis som Khomeini i . Man har helt enkelt sett till att sharialagar införts. I uppgavs att 26 av artiklarna i Public Order Act innehåller lagparagrafer som innebär systematiskt förtryck och förföljelse av kvinnor. Därför är det väldigt viktigt att lyfta fram dessa frågor. Vi har mottagit information och rapporter från särskilt , där man i de senaste reportagen berättar om flyktingar från , och andra länder. Både män och kvinnor som kommer till fängslas och våldtas. ”” är en av dem som intervjuades i P1 av Axel . Hon sa att hon och fem andra kvinnor tillfångatogs och blev våldtagna, och i fängelset betraktades de som våldtäktsmännens fruar. I delar av , liksom i , är våldtäkt tabu. Man pratar inte om det ens i sin egen familj. ”” är ett fingerat namn, och hon var inte den första. Även kvinnorättsaktivister betraktas som dåliga kvinnor, som förrädare och som otrogna när de protesterar och demonstrerar på gator och torg. Polisen själv våldtog dem i staden ; det kunde man också höra i . Det är väldigt viktigt att gentemot dessa länder, som man gör affärer med och som man – precis som utrikesministern var inne på – träffar i FN:s korridorer och i EU-sammanhang, trycka på att kvinnors rättigheter faktiskt är mänskliga rättigheter och att detta måste stoppas. Det gäller särskilt regimer som , och , som använder religionen för att legitimera och upprätthålla det systematiska förtrycket mot kvinnor. Man måste helt enkelt se till att det görs något konkret åt detta. Därför hoppas jag att särskilt kommer att lyfta fram dessa frågor i FN. Jag hoppas att man tar tag i detta och ser över hur man kan visa effekterna av den politik som , EU och själv för. 3 (S): Fokus för vårt utvecklingssamarbete med är konfliktförebyggande och mänskliga rättigheter med fokus på kvinnor och på att stärka civilsamhället. Utvecklingsbiståndet är väldigt begränsat i omfattning, och de medel som finns går inte till regeringen. Genom utvecklingssamarbetet bidrar bland annat till med stöd till deras barnskyddsprogram. är tredje största land. Landet är rikt på mineraler, bland annat olja, men också utsatt för återkommande torka och översvämningar. Fattigdomen är stor, och flera regionala konflikter gör livet svårt för människorna i . är bland de länder i världen som har störst antal internflyktingar; över 3 miljoner människor beräknas vara på flykt inom landet. 5 miljoner människor lider av matosäkerhet, och ytterligare 1 miljon behöver humanitär hjälp. Kvinnorna är fruktansvärt utsatta. Förutom regionala konflikter och svält är det vanligt med könsstympning och barnäktenskap. Dessutom råder stränga sharialagar som begränsar friheten. stöder UN Women, som bland annat arbetar för kvinnors rätt till rättshjälp tillsammans med lokala kvinnoorganisationer. ska öka kontakterna med kvinnorättsförsvarare och civilsamhällets organisationer. Det är allvarligt att inte har ratificerat tilläggsprotokollet till AU:s deklaration om mänskliga rättigheter, som syftar till att garantera att de mänskliga rättigheterna även omfattar kvinnor. Den garanterar kvinnor rätt till politiskt deltagande, social och politisk jämställdhet med män, större självständighet i beslut som rör reproduktiv hälsa, och den syftar också till att kvinnlig könsstympning ska upphöra. har inte ratificerat detta. Självklart ska på olika sätt påpeka vikten av att jobba för att förverkliga detta tilläggsprotokoll. Jag är säker på att utrikesministern också, i olika sammanhang, sätter just kvinnors mänskliga rättigheter högt på agendan. 4 (S): Jag tror inte att det kommer att bli så mycket av konfrontation i den här interpellationsdebatten. Jag tror att de flesta är överens om att detta är en väldigt viktig fråga. Det jag tycker är positivt med regeringens feministiska utrikespolitik är att den omfattar alla flickor och kvinnor i hela världen. På ett sätt omfattar den även män, eftersom jämställdhet är bra för båda könen. Just i finns, förutom fattigdom, detta kvinnoförtryck i form av sharialagar. Det är grundläggande att religion ska vara en privatsak. Religionsfrihet är någonting väldigt viktigt, men religion ska vara en privatsak. Samhället eller staten ska inte styras av religion – det blir väldigt fel, och det slår extra hårt mot just flickor och kvinnor. Det är väldigt positivt att regeringen lyfter upp detta – specifikt könsstympning och barnäktenskap, som redan på ett tidigt stadium förstör dessa flickors och kvinnors liv. Man har tittat på vad det skulle innebära om man hjälpte tonårsflickor i världen. Det skulle vara som dynamit för utvecklingen; det finns få saker som förändrar världen så positivt som just detta. Det rör ju halva befolkningen – den förtryckta delen – och att låta de här flickorna utbilda sig och vänta med äktenskap kan ha enormt positiva effekter. I och för sig kan hela befolkningen vara förtryckt, men det är ofta extra mycket förtryck mot flickor och kvinnor. När vi talar om mänskliga rättigheter är det alltid viktigt att påminna om att kvinnors och flickors rättigheter är mänskliga rättigheter. All diskriminering är en kränkning av de mänskliga rättigheterna. Någonting som tyvärr är känsligt i många delar av världen – faktiskt även i europeiska länder – är sexuella och reproduktiva rättigheter. Detta är också en del av de mänskliga rättigheterna. Där har man ibland satt en gräns: hit men inte ! Människor får inte styra över sina egna kroppar, och då kan de heller inte styra över sina egna liv. Detta får konsekvenser för de enskildas liv och för deras familjer, men det är också väldigt negativt för hela samhället. Jag tycker att det är positivt i allmänhet att man lyfter fram flickors och kvinnors rättigheter. Jag tycker även att det var positivt att talade om just , för det är ett land som inte har diskuterats så mycket. Här i har kommit upp till diskussion på grund av ett enskilt fall där tre flickor blev kidnappade av sin pappa. Mamman var svensk, och pappan kom ursprungligen från . Han kidnappade flickorna och flyttade till med dem. Mamman, hennes syster och hela familjen har kämpat för att få tillbaka dem. Just i detta enskilda fall bidrar lagarna i landet negativt; männen har makten över kvinnorna i familjen. Det finns kvinnorörelser i , och jag tror att det är viktigt att stärka dem. Demokratirörelser och kvinnorörelser finns även i det värsta förtrycket. Till och med i finns en kvinnorörelse – den jobbar visserligen i en väldig motvind, men den finns ändock. Jag tycker att detta är väldigt positivt. Jag tror också att det är viktigt att vi inte blandar ihop alla länder i i en enda soppa, för det finns tyvärr en tanke om att alla är likadana. Det finns stora skillnader, både positiva framsteg och negativa saker som vi behöver kämpa emot. 5 Utrikesminister (S): Tack för dessa inlägg! Det är väl skönt att vi ibland inte alls behöver vara konfrontativa utan i stället kan visa att vi håller ihop kring någonting som är så viktigt som mänskliga rättigheter. Dessa är även kvinnors rättigheter och måste definieras på det sättet. Situationen i världen – när vi ser oss omkring – kräver verkligen en feministisk utrikespolitik. Det räcker med att för titta på hur livet för en flicka eller kvinna i ser ut för att inse situationens allvar. Det gäller inte bara utan också andra länder i och på andra håll i världen, där till exempel barnäktenskap är vanligt förekommande. besökte jag just ett sådant land, där hälften av flickorna blir bortgifta innan de blir myndiga. Detta hindrar förstås det landets utvecklingsmöjligheter och ekonomiska tillväxt på ett mycket påtagligt sätt. För många länder innebär det att man har svårt att ta sig ur den fattigdom man befinner sig i. Alla stater har ett ansvar gentemot sin egen befolkning och är skyldiga att efterleva internationella åtaganden och konventioner. Det gäller såväl som och andra stater. Den feministiska utrikespolitiken innebär att vi tittar på om flickor och kvinnor åtnjuter samma rättigheter och om de är representerade där de bör finnas med när det gäller att fatta beslut. Vi tittar också på hur resurser fördelas runt om i världen – går de i lika hög grad till kvinnor? Vi arbetar för att stärka kvinnors och flickors mänskliga rättigheter i humanitära situationer. Eftersom det var en av Amineh Kakabavehs frågor vill jag säga att det inom FN finns flera mekanismer för att följa upp enskilda länders genomförande av internationella åtaganden. deltar mycket aktivt i den granskningsmekanism som FN har inrättat för att titta på mänskliga rättigheter. Den förkortas UPR, vilket står för . Där granskas alla världens länder regelbundet av övriga stater. Vi ställer frågor och gör rekommendationer som ofta har bäring på kvinnors och flickors rättigheter och deras åtnjutande av mänskliga rättigheter. Stater som har tillträtt en är ålagda att rapportera om genomförande till FN:s konventionskommittéer, som består av oberoende invalda experter. I samband med granskningarna ger kommittén rekommendationer om vad staterna bör göra. Det finns också ett mellanstatligt arbete. Där arbetar vi med många och andra länder runt om i världen för att uppmärksamma olika människorättsfrågor i både och generalförsamlingens tredje utskott. Våld mot kvinnor, rätten till utbildning, diskriminering av kvinnor och kvinnlig könsstympning är exempel på sådana frågor – frågor som ni också har nämnt här. Vi har ett aktivt biståndsarbete med . Ett av våra tre områden för insatser har varit just ökad kunskap och möjligheter för kvinnor att hävda sina mänskliga rättigheter. Det har varit fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och ökad respekt för barns rättigheter. Det ska vara en självklarhet att de mänskliga rättigheterna också innebär varje enskild människas rättigheter. Vi kommer att agera enligt den principen såväl här hemma som bilateralt och i internationella sammanhang. 6 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag vet att ambitionen och viljan finns hos utrikesministern att förändra, påverka och göra ännu mer. Men problemet är den politiska dimensionen. Jag vill bara påminna om att utrikesministern själv kritiserat för de brott de begår i form av medeltida straff när det gäller kvinnors rättigheter. Sedan åker näringsministern dit och skakar hand för att reparera situationen. Det är en kyskhetskultur. Lagstiftningen i , , och många andra länder diskriminerar kvinnorna, som mördas genom kyskhetskulturen. Inte nog med det. FN:s generalsekreterare, som säger att han är en stolt feminist, vill i praktiken ta bort könsapartheiddiktaturen från listan över stater som begår brott mot mänskliga rättigheter. Våra insatser och utvecklingsprojekt är jättebra. Men politiker även i demokratins korridorer är handfallna, till exempel i FN, när man gör på detta sätt, trots att alla de här länderna själva har skrivit under deklarationer om mänskliga rättigheter. Det är dem man måste påverka och säga: Det här går inte. Jag vet att ansvaret inte bara är . Detta måste också biståndsministern och näringsministern ta tag i. Det är flera ministrar som är ansiktet utåt, och frågan måste förankras hos dem. är befolkningsmässigt den femte största givaren. När man är i andra delar av världen är det en stolthet att röst är så stark. Senast jag var i var förrförra veckan, och är ett namn där, till och med bland vanliga människor. Då förväntas det naturligtvis mer av oss. Därför hoppas jag att det finns uppbackning från andra ministrar på det här området, för det går inte att bara skaka hand och bortse från det barbari som halva befolkningen utsätts för. Precis som utrikesministern sa utsätts de för de värsta formerna av repression och förföljelse i sina egna hemländer. gäller sharialagar i många länder som också är med i FN. är en av de stater som begår brott, inte bara mot kvinnor utan mot alla människor som hävdar frihet. Det är många människorättsaktivister där som mördas, förföljs och fängslas. Inte minst utsätts de flera tusentals flyktingar som flyr från fattigdom, elände och förtryck för barbari och systematiskt förtryck av poliser och av systemet i . Därför hoppas jag att i korridorerna i , i EU och i FN följer upp effekterna av våra insatser. 7 (S): Kvinnorna i är fruktansvärt utsatta för konflikt, svält, fattigdom och könsbaserat våld. En feministisk utrikespolitik förpliktar i detta. tar kontinuerligt upp frågor om jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna i våra olika dialoger med såväl officiella företrädare som andra aktörer, oavsett om det handlar om utrikes- och säkerhetspolitik, utvecklingspolitik eller handelspolitik. Situationen i är allvarlig. Men en feministisk utrikespolitik kan hjälpa till att, i den akuta humanitära situationen och i det långsiktiga utvecklingssamarbetet, lyfta också kvinnors ställning i . 8 (S): En väldigt viktig fråga som är kopplad till reproduktiva och sexuella rättigheter är mödradödligheten. Den är ett problem oavsett om man får barn frivilligt eller ofrivilligt genom tvångsäktenskap eller hur det än går till. Det innebär att även om man vill ha barnet finns det en risk i samband med förlossningen. Den senaste siffran jag sett var . Den har alltså på nacken, men det finns fortfarande stora problem. Då var risken att dö vid förlossning så hög i som i . är ett av de länder där det är farligast att bli mamma. Jag vet att utrikesministern gör mycket just när det gäller mödradödligheten. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är ett brett område. Det är alltifrån att bekämpa mödradödlighet till att bekämpa barnäktenskap och tvångsäktenskap. Grundläggande är att kvinnan ska bestämma över sin egen kropp. Att man ska överleva när man föder ett barn måste vara målet. I detta ingår sexualrådgivning, sexualupplysning och preventivmedel. Här har vi problem över hela världen, alltså även i europeiska länder. Men i ett land som är det såklart lång väg att gå. Jag vill verkligen instämma i något som sa när han var generalsekreterare i . Han sa att girlpower är det bästa botemedlet mot fattigdom. I finns det både djup fattigdom och även kvinnoförtryck. Genom att kämpa för kvinnors och flickors rättigheter kan vi bekämpa både fattigdom och kvinnoförtryck. har ju blivit historiskt genom att ha den första feministiska regeringen med en feministisk utrikespolitik, och jag ser fram emot det fortsatta arbetet. 9 Utrikesminister (S): Till beskrivningarna av vad som händer i kan man lägga rapporten earth, Poisened air, som kom från Amnesty . Den beskriver konflikten och situationen för civila, apropå det Amineh tog upp om flyktingars situation och hur det ser ut i läger. Det är hjärtskärande berättelser som Amnesty har samlat in om omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter, inklusive sexuellt våld, och anklagelser om att regeringen kan ha använt kemiska vapen i . Det förtryck och det våld som den civila befolkningen i utsätts för är helt oacceptabelt. Därför måste vi förstås agera för att få slut på konflikten och på brotten mot mänskliga rättigheter. Här är situationen den att , liksom den väpnade oppositionen, förhindrar Afrikanska unionens och FN:s gemensamma insatser i från att skydda civila. Vi kan inte acceptera att Unamid, som är FN:s styrka, eller de humanitära organisationerna förhindras att verka i någon del av . När nu tar plats i kommer vi att ta ansvar för säkerhetsrådets hela dagordning. Det betyder att vi får ansvar för alla de situationer och fredsbevarande insatser som redan finns på dagordningen, de rapporter som regelbundet kommer, konventionens efterlevnad och så vidare. Det kommer att bli också dagordning. Situationen kommer alltså att behandlas, och det gäller Unamids mandat och humanitära organisationers möjligheter att nå ut och arbeta. Vi kommer naturligtvis att göra allt vi kan för att föra dessa diskussioner framåt, och vi kommer att göra det mot denna bakgrund. Jag har sagt förut att den återkommande frågan i säkerhetsrådet måste bli: Var är kvinnorna? Finns de i fredsförhandlingar? Finns de bland dem som skriver under fredsavtal? Finns de i de fredsbevarande styrkorna? Finns de i uppföljningen? Finns de runt de bord där viktiga beslut fattas? Det kommer att bli vår roll att ställa dessa frågor. Låt mig nämna ett par saker som kan läggas till. Det gäller ett initiativ som vi har tagit . Vi hade en stor internationell workshop där vi hade bjudit in åklagaren från , . Vi hade också bjudit in representanter från och människorättsförespråkare från olika delar av världen för att diskutera om det fortfarande finns diskriminering av kvinnor. Finns det lagstadgad diskriminering av kvinnor, och i vilka länder? Det kunde informera om. Vad gör ICC för att se till att det inte är straffrihet för den här typen av brott runt om i världen? Hur behandlar man till exempel sexuella övergrepp? Det var en mycket givande konferens, som vi förstås kommer att använda utfallet av. Vi ska se till att vi också får in det i vår process. fastställer vi en handlingsplan som är mycket konkret och som förs ut via alla våra ambassader runt om i världen med tydliga prioriteringar. har vi till exempel arbetat med frågan om sexuell och reproduktiv hälsa.