prot · H40946 · 2016-12-14 00:00:00 — Tillskottet är permanent, och det är det största tillskottet till de generella statsbidragen sedan de infördes . Det ger möjligheter att anställa fler inom skolväsendet, vården och omsorgen. kommer de kommuner och landsting som har tagit emot flest asylsökande och nyanlända att få lite mer pengar än de andra. Med 10 nya välfärdsmiljarder till kommuner och landsting kan man anställa fler. Fler anställda är A och O om man ska syssla med kvalitetsförbättringar. Ett stort problem är att många utbildade lärare och socialsekreterare lämnar sina yrken för att de inte anser sig kunna göra ett bra jobb med dagens arbetsvillkor. Med fler anställda blir arbetsvillkoren bättre. För att lösa det enorma rekryteringsbehov som välfärden står inför under de närmaste decennierna behöver vi höja lönerna för undersköterskor och andra yrkesgrupper. Men lönen är inte den enda faktorn som är viktig för att man ska trivas på jobbet. Det är minst lika viktigt att man kan känna sig stolt över sin arbetsinsats. Den som kroknar under en orimlig arbetsbörda går sällan hem från jobbet uppfylld av just yrkesstolthet. Satsningen med 10 miljarder till välfärden fanns inte med vid förhandlingsbordet när regeringen mötte . Men presenterade vi att vi var överens med regeringen. Det är därför som är ett ansvarstagande oppositionsparti som samarbetar och gör skillnad. För är det inte möjligt att stödja en budget utan satsningar på välfärd och investeringar. Det är långt ifrån självklart att vi alltid lyckas komma överens med regeringen i förhandlingsrummet. Allt handlar om hur mycket omfördelningspolitik och välfärdssatsningar som vi lyckas pressa fram. Det gör helt enkelt välfärden i bättre. Allmänna bidrag till kommuner regering dränerade välfärden på resurser. På något sätt måste 140 miljarder i skattesänkningar finansieras. Under den borgerliga rege-ringens tid urholkades stödet till kommuner och landsting. –2014 minskade de generella statsbidragen i fasta priser med en halv miljard – detta som befolkningen växte mycket kraftigt. Denna utveckling kan jämföras med perioden innan, 2000–2007, då de generella statsbidragen i fasta priser ökade med . Det är alltså skillnad på höger och vänster i svensk politik. Alltmer i den svenska välfärden styrs av privata företag som är där för att göra vinst. I stället för omtanke om elever och äldre blir det jakten på pengar som styr. Resultatet av det kan vi se omkring oss. säger nej till vinster i välfärden. Det är dags att befria skolan, vården och omsorgen från vinstintresset så att vi får en välfärd som vi kan lita på. går flera miljarder av det vi betalar i skatt till välfärden i stället till privata vinster. Inte sällan går vinsterna dessutom till riskkapitalbolag som själva gör sitt bästa för att smita undan skatt. När ägarna plockar ut vinster som förskolebarnen får vatten och hårt bröd visar det vad vinstjakten leder till. Om verksamheten inte är lönsam kan ägaren låta den gå i konkurs. Sådana konkurser drabbar redan tiotusentals elever. Det som kostar mest pengar i välfärden är personalen. Därför är det inte konstigt att det oftast är personalen företagen sparar in på för att göra sin vinst. Till exempel har privat äldreomsorg färre i personalen än vad den kommunala har. I gymnasieskolorna har de privata gymnasierna lägre lärartäthet än de kommunala. Det blir mindre tid för de äldre och mindre tid för eleverna som effekt. Det leder ibland också till att personalen får sämre lön och är mindre utbildad jämfört med sina kollegor. Lägre personaltäthet ökar dessutom stressen för de anställda. Det är färre heltider och färre fasta anställningar i det privata jämfört med offentlig sektor. Undersökningar bland medlemmar visar att bland dem som hade arbetat både i privat och i offentligt driven äldreomsorg var det ungefär dubbelt så många som föredrog villkoren i det offentliga jämfört med i det privata. Frågan om vinster i välfärden är också en fråga om hur vi ser på varandra och på samhället. När vi går till vårdcentralen vill vi vara trygga i att vi bemöts utifrån vad vi behöver, inte utifrån hur lönsamma vi är. När våra barn börjar i skolan vill vi att de möts som elever, inte som kunder eller i värsta fall som vinstmöjligheter. Där vinsttänkandet styr påverkas våra relationer till varandra. Välfärden ska vara en från sådant. har överlämnat en utredning på 850 sidor som heter Ordning och reda i välfärden och som har landat på regeringens bord. Utredningen föreslår att tillståndsplikt införs för alla juridiska personer som ska bedriva offentligt finansierad välfärdsverksamhet och att en reglering införs som syftar till att offentliga medel ska användas till den verksamhet som de är avsedda för. Eventuella vinster ska återinvesteras i verksamheten. Allmänna bidrag till kommuner Det innebär att vi kommer att ha många olika utförare att välja på men slipper jakten på vinster. Vi vill också att det alltid ska göras noggranna bedömningar och fattas demokratiska beslut när verksamheter ska startas för skattepengar. Så är det inte . Därför hoppas jag och att vi snart kan se till att välfärden inte är till salu så att vi kan få en välfärd som man kan lita på. Jag yrkar bifall till förslaget, som också innebär bifall till de 10 vänstermiljarderna. 220 (KD) replik: Det var ett innehållsrikt tal med mycket som man kan hålla med om och många fina ord: en politik för alla, och en välfärd vi kan lita på. Jag noterar att inte i några ord eller någon mening diskuterar LSS-verksamheten. när vi bara är du och jag här i denna kammare så här vill jag säga några ord om det. Vi vet om att i den gemensamma budgeten som , och har gjort har man sänkt uppräkningen av LSS på utgiftsområde 25. Vi som kristdemokrater avvisar det och vill lägga mer pengar på det, . Jag har den synen att människor kan göra fel. De kan förbise saker, misstolka saker och hamna i situationer som de inte riktigt tycker är till fyllest. Jag vill nog tro att har hamnat i en situation när det gäller LSS där det faktiskt inte vill vara. I LSS står det om rätten till insatser för att få hjälp med sin livsföring. De som är beroende av LSS vill nog också att vi ska ha en politik för alla. De vill nog också att vi ska ha en välfärd som vi kan lita på. Jag kan köpa om här och säger: Det här var fel. Vi krokar arm med Alliansen och talar om att det var alldeles fel och gör någonting åt detta. Vi ser till att regeringen får jobba om den här delen. Det vore en politik för alla. Det vore en välfärd vi kan lita på och även de som använder LSS. Är du beredd att ta den utsträckta handen är jag väldigt glad. Då kan vi gå på julledighet med vetskapen om att de andra som behöver LSS också kan vara trygga. 221 (V) replik: Tack så mycket för frågan, ! Det är en väldigt viktig fråga. Det är helt riktigt att jag kanske borde ha lyft upp detta i mitt anförande. Man kan säga så här: Hade inte varit med i budgetförhandlingarna hade det varit värre. Då hade det varit ännu sämre för dem som har stöd enligt LSS. har stått upp för LSS som en rättighet och kommer att göra det . Vi har tagit utskottsinitiativ i socialutskottet för att man ska ändra det regleringsbrev som regeringen har skickat till där det står att man ska minska kostnaderna för LSS. Vi har deltagit i en aktuell debatt om LSS-frågan, som jag tror att det var som begärde, och vi har skrivit debattartiklar och på andra sätt deltagit aktivt i debatten. Det är uppenbart att det finns stora likheter i vilken syn man har på LSS hos , och även Liberalerna. Det delas tyvärr inte på samma sätt av andra partier i denna kammare. När vi gjorde ett utskottsinitiativ och hade en möjlighet att få en majoritet i socialutskottet backade ut. De kände sig så rädda för att stödja ett vänsterpartistiskt förslag. Dagen efter kom de med att de vill göra någonting åt det. Allmänna bidrag till kommuner Vi ser också hur regeringen beskriver LSS som kostnader snarare än som den rättighetsreform den är. Detta måste vi kämpa för tillsammans i denna kammare och i alla andra forum. Jag tycker att det är bra att lyfter upp de här frågorna. Jag vet att han har ett bra stöd från talesperson i frågorna. Vi kommer inte att ge oss. LSS är en rättighetsreform, och den ska också fortsätta att vara det. Jag ser med stor oro på den utveckling vi har. Vi kommer att kämpa för att LSS ska vara en rättighet. 222 (KD) replik: Man kan konstatera att det regleringsbrev som har gått ut kommer att skapa ett problem i nästa års budget. Man kommer att göra uppräkningen på en utgift som är lägre än vad den var under detta år. Det betyder att man urholkar LSS-stödet på ett ofördelaktigt sätt för dem som behöver hjälp i sin livsföring, som det står. De är väldigt bra att på ett så tydligt sätt lyfter fram att det är emot denna del. Vän av ordning blir väldigt nyfiken på hur i diskussionen med regeringen om budgeten gjorde förändringar i detta avseende som gjorde att det blev mindre illa än vad det såg ut från början. Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Här är det uppenbart att har missat i sin förhandling och att man inte kunde se att det kunde få denna effekt för dem som behöver LSS. Dessa människor får oftast hjälp av kommuner som tar stora kostnader. Jag tycker att staten också ska vara med och ta en del av kostnaderna. Det måste vi se till även i nästa års budget. Jag skulle gärna vilja att på ett tydligt sätt talar om vad det var i förhandlingen som ni tog bort och som gör att detta är mindre ont för dem som får LSS än hur det annars kunde ha sett ut. För dem som har rätt till insatser för att få hjälp med sin livsföring är detta ett slag i ansiktet. 223 (V) replik: Jag skulle gärna vilja svara på fråga, men vi berättar tyvärr inte om hur våra förhandlingar går till och vad som sker i dem. Vi har gjort så gott vi har kunnat. Vi har kämpat hårt, och vi har slagits för LSS. Det är en viktig fråga för oss i , precis som det är för . Vi skriver dock inte regleringsbrev. Det gör regeringen. Det är Socialdemokraternas och ansvar, och det är de som ska ställas till svars för de meningar som står där. Jag håller med om att det är viktigt att staten tar sitt ansvar. Om man har rätt LSS är det ett statligt ansvar; om man har färre timmar är det ett kommunalt ansvar. Vi ser att denna typ av problematik även finns på andra områden där stat och kommun delvis delar på kostnader och helt enkelt skjuter kostnader mellan sig. Det är någonting som vi som politiker måste ta lite mer helhetsansvar för och kolla över. Ska det verkligen vara på det här sättet? Är det rimligt att människor på olika sätt hamnar i kläm och får beslut som blir avgörande för dem när det handlar om få timmar? Det är någonting jag tycker att vi behöver se på framöver. Allmänna bidrag till kommuner Jag hoppas att vi håller trycket upp i frågan nu när vi har fått fart på den. Framför allt har vi fått tryck i den efter det att budgeten lades på bord. Vi behöver hålla i detta , och hela mandatperioden om så krävs. Det hoppas jag att och kan hjälpas åt med. 224 (M) replik: brukar ta upp det här med skatteintäkterna . Jag tänkte passa på att informera och eventuella lyssnare om att enligt ökade skatteintäkterna i totalt sett under alliansregeringen bortsett , som präglades av den globala finanskrisen. När det gäller kommunalskatten, det vill säga de intäkter som går direkt till kommunerna och landstingen, ökade skatteintäkterna utan undantag. Det är ju kommunerna och landstingen som bedriver de viktiga verksamheter som traditionellt betecknas som välfärd, det vill säga skola, vård och omsorg. Det betyder att under Alliansens tid ökade skatteintäkterna till välfärden , och detta enligt . har en unik situation i svensk politik som man vet att utnyttja på alla möjliga sätt. Man är både i opposition och delaktig i budgeten, vilket även betyder att man får ta ansvar för budgeten. Den budget som ligger och ska upp för beslut är enligt externa aktörer och olika personer jobb- och tillväxtfientlig. Det har nämnts i olika sammanhang. Frågan är: Hur tänker sig och att antalet jobb ska öka, eller rättare sagt fortsätta att öka? Det är ju tack vare inte minst alliansreformer och konjunkturen som jobbtillväxten redan är ett faktum. Men hur tänker sig att det hela ska gå till för att kommunerna ska få fortsatt ökande skatteintäkter som ska bidra med finansiering? 225 (V) replik: Jag talade om statsbidragen och inte om skatteintäkterna. Det är riktigt, det som säger: Skatteintäkterna ökade som regeringen satt vid makten, och det gjorde även inflationen. Däremot räknade man inte upp statsbidragen. Det gör, som sa, att de 3 eller 10 miljarderna är ett sätt att kompensera för tidigare uppräkningar som har saknats. Det är stor skillnad på att över huvud taget ha uppräkning för inflation och att tillsätta 10 miljarder till välfärden. Jag tycker att det är en tydlig skiljelinje i svensk politik. Jag måste säga att jag är glad över att och i någon mening ändå accepterar de 10 miljarderna till välfärden och ser att de behövs. Det gör inte alla borgerliga partier på samma sätt. är ett oppositionsparti som är tydligt. Vi riktar mycket kritik mot regeringen. Precis före detta replikskifte diskuterade jag LSS med . Det är ett område där vi har varit kritiska mot regeringens sätt att hantera frågan. Det finns också många andra politiska områden där vi inte är överens med regeringen. Men vi förhandlar och samarbetar med regeringen, för vi vill göra det bättre för enskilda människor i deras vardag. Därför betyder det mycket för oss att vi får igenom reform efter reform som gör skillnad. Allmänna bidrag till kommuner Men vi gör inte en budget med regeringen som på något sätt är tillväxtfientlig. Jag debatterade näringslivet tidigare här . Borgerliga företrädare var såklart oroliga; det är det som är oppositionens roll. Men budgeten är inte på något sätt tillväxtfientlig. Vi ser att sysselsättningen ökar och att arbetslösheten är på väg ned. fattades ett beslut av Billerud att investera 5,7 miljarder i en ny kartongpappersmaskin i i . Det är den största investering som har fått del av på väldigt . Det kommer att säkra jobb, och det kommer att säkra konkurrenskraft . Jag har träffat platschefen för i . Det är inte så att de går runt och oroar sig för vilken politik vi för i budgeten, och det gäller också andra företagare. Det är inte det de oroar sig för. 226 (M) replik: Jag vill börja med att göra det som jag har missat under både anförande och tidigare repliker: Jag vill ställa mig bakom det moderata särskilda yttrandet. lägger till och med mer än regeringen och på kommunerna och välfärden. Vi är oroliga över att kostnader vältras över på staten. Låt oss se på de här 10 miljarderna. Jag var inne på detta lite grann tidigare. Konkret är det som säger: Man talar mycket om 10 miljarder, men rent konkret är det 3 miljarder som går in i utjämningssystemet och 7 miljarder som ska täcka de ökade kostnaderna för flyktingsituationen. Men på samma gång är man inne på alla möjliga områden: Det ska anställas fler personer, som jag var inne på tidigare. Man ska kompensera för höjda arbetsgivaravgifter. Sjukkostnaderna har ökat, vilket olika politiska beslut har bidragit till. Man ska använda pengar till att förbättra arbetsmiljön. Dessa, konkret sagt, 3 miljarder ska alltså användas till väldigt många olika saker. var tidigare inne på att det är kommunerna som bestämmer eftersom detta är generella statsbidrag. Men det upplevs ändå mer som att det är mycket prat och att det i slutändan inte kommer att bli så mycket konkret. Pengarna fördelas till mycket och ska räcka till mycket. Hur ställer sig och till detta? 227 (V) replik: Det är 10 miljarder och inga 3 miljarder. De kommuner som har tagit ett större ansvar för flyktingar får ta del av de 7 miljarderna i större utsträckning. Vi ser moderatstyrda kommuner som inte vill ta ansvar för de flyktingar som har kommit utan som i stället vill skydda sig själva och låter bli att bygga bostäder och inte gör någonting alls. Vi har en fördelning som gör att man får mer pengar om man tar ett större ansvar, och det gynnar kommuner som har en pressad ekonomi på en del håll. tror jag att det är 7 miljarder. Sedan minskar det till 5, och sedan minskar det till 3 miljarder. Det är en sådan trappa, men det kommer att bli en permanent höjning av statsbidragen med 10 miljarder till välfärden. Allmänna bidrag till kommuner Ansvaret för att bestämma vad de här pengarna ska gå till ligger inte hos mig eller hos . Det ligger hos de kommun- och landstingspolitiker vi har runt om i . Det är deras ansvar att bestämma vad prioriteringen är. Detta är ingen riktad satsning som ska gå till saker som jag kan stå här och peka ut. Det är en generell satsning på välfärden. Det är 10 miljarder som går rakt in i välfärden. oroar sig för övervältring. Jag var kommunpolitiker som var statsminister och vi hade en borgerlig regering. Då hade vi sjukförsäkringarna, som var en av de största övervältringar vi har sett i modern tid. Staten vältrade över kostnader för sjuka människor på kommunerna. Det innebar att vår kostnad i för försörjningsstöd steg från 60 miljoner till 90 miljoner och toppade uppe på 100 miljoner. Vi fick också mycket annan konstig övervältring. Vi fick till exempel en flygplats. Staten sa: Vi är nog bara ansvariga för den här flygplatsen till . är nog ert ansvar. Det innebar att vi fick ta pengar från vinst i andra kommunala bolag, som annars skulle ha gått tillbaka till välfärden, till att finansiera en flygplats eftersom staten inte ansåg att det var dess uppdrag trots att flygplatserna som helhet gick med vinst. Det var moderat politik när man övervältrade kostnader. Så vill inte jag ha politiken. Därför ska vi alltid vara försiktiga med att vältra över kostnader på kommunerna. 228 (MP): Vi debatterar här allmänna bidrag till kommunerna, utgiftsområde 25. Det är ett av de viktigaste områden som vi har i budgeten. kommuner och landsting och den verksamhet som bedrivs för invånarna utgör kärnan i den svenska välfärdsmodellen. Det är mycket av det som ger oss trygghet och som gör oss stolta över att vara medborgare i vårt land. Här ser vi till befolkningens behov och möts i ett gemensamt ansvarstagande. Det handlar om utbildning, om skola och förskola där barnen ska tillbringa många timmar och lära för resten av livet. Det handlar om äldreomsorgen, som ska ta hand om alla dem som byggde upp och göra det på ett värdigt sätt . Det handlar om sjukvården, om kvalitet och tillgänglighet, om att den som blir akut sjuk får den vård som den behöver. Det handlar om kollektivtrafik, som ger oss hållbarhet så att vi kan transportera oss på ett miljövänligt sätt, och många andra viktiga verksamheter. Allt det här styrs från kommun- och landstingsnivå, och vilket fantastiskt jobb alla anställda i verksamheterna gör ! Det gäller alla politiker, lokala fritidspolitiker, som försöker få de knappa resurser som finns att räcka till så mycket som möjligt när de gör budgetar. Det gäller alla lärare och vårdare, som i kontakten med elever och brukare gör så mycket de bara kan med de resurser som finns. Alla de insatser som görs av alla som arbetar i välfärdssektorn är helt fantastiska. Allmänna bidrag till kommuner Men just för att kommuner och landsting utgör kärnan i välfärden är utmaningarna för dem alltid stora. Statens arbete i det här handlar om att ge så goda förutsättningar som möjligt, att värna kommunernas och landstingens möjligheter att göra sitt jobb på ett bra sätt och ge dem de resurser de behöver för att klara välfärdsutmaningen. Jag tror att de allra flesta är överens om att kommunsektorn står inför stora utmaningar, bland annat som följd av den demografiska utvecklingen och det mottagande av nyanlända som vi haft. Då är det otroligt viktigt att kommuner och landsting har de grundläggande förutsättningar och den kapacitet som krävs för att hantera det de ställs inför. Fungerande personal‑ och kompetensförsörjning är en av nyckelfaktorerna för att hantera utmaningarna som finns inom många verksamheter. Därför är beskedet till kommunerna som ges i den här budgeten så viktigt. ska ha välfärd av hög kvalitet som vi alla kan lita på, och de 10 miljarder som tillförs som en permanent höjning av statsbidragen ger förutsättningar att långsiktigt utveckla välfärden utifrån de behov som man har lokalt. Det skapar möjligheter för kommuner och landsting att anställa fler och stärka vården, skolan och omsorgen. Vi ser vad personalen gör runt om i landet. Vi ser vad personalen vill, och regeringen vill ge förutsättningar för att klara arbetet. Därför levereras nu miljarder till kommuner och landsting för att också i fortsättningen ska kunna ge god samhällsservice till sina medborgare. 229 (KD) replik: Tack så mycket, ! Det var många fina ord. Ni vill ha en budget som ser till befolkningens behov. Ni vill ha välfärd av hög kvalitet som man kan lita på. Jag försökte ställa en fråga till Socialdemokraterna om LSS. , som jag frågade, talade om att det är regeringen själv som har kommit på försämringarna som drabbar människor som faktiskt är i behov av LSS. Jag vill påstå att de också vill ha en välfärd man kan lita på. De vill ha rätten till insatser för att få hjälp med sin livsföring. Ni har i regleringsbrev till talat om att man ska minska antalet timmar. Ni har inte räknat upp utgiftsområdet för LSS i den omfattning man brukar. Jag frågar : Tycker regeringen att dessa människor inte är i behov av välfärd av hög kvalitet? 230 (MP) replik: LSS är en av de rättighetslagstiftningar vi har i det här landet som vi ska vara stolta över och värna om, också långsiktigt. Det här är en jätteviktig men också svår diskussion. Om vi ska kunna värna det här systemet långsiktigt måste vi också se över hur det fungerar . Vi har sett att kostnaden för LSS har fördubblats den senaste tioårsperioden. För att värna systemet måste vi se hur det kan bli hållbart också långsiktigt. Det har tillsatts en utredning som partikamrat leder för att se över hur LSS ska fungera. Det arbetet är otroligt viktigt. Vi behöver se hur det här systemet ska kunna fungera för att alla som har behovet ska kunna få det tillgodosett. Allmänna bidrag till kommuner har vi sett att man behöver göra en mer strikt bedömning. Det har funnits problem i det här – felaktiga incitament för de vårdbolag som har utfört LSS. Mot den bakgrunden har vi, för att värna systemet, behövt göra en sådan översyn. 231 (KD) replik: Jag har respekt för att man tillsätter en utredning för att se över en del av lagstiftningen som man kanske känner att man behöver ha extra koll på. Det jag inte har respekt för är att man egentligen går före själva utredningen och gör förändringar innan utredningen är färdig, vilket man faktiskt har gjort i detta fall. Man har talat om för att den betalar ut för många timmar i LSS. Man har dragit ned kostnaderna i budgeten innan man har fått reda på vad utredningen egentligen säger. Vore det inte respektfullt mot utredningen att backa? Borde inte regeringen säga ”Nej, vi gjorde fel här. Vi måste först se vad utredningen säger. Sedan gör vi de åtgärder som ska göras” i stället för att slänga ut människor i en orolig tid och säga att man inte kan lita på välfärden? Är det verkligen uppfattning att man ska göra så här med människor som behöver stöd och hjälp med sin livsföring? Kan det vara möjligt, ? 232 (MP) replik: Regeringen har inte gjort några regeländringar i lagen om särskilt stöd och service. Det vi har gjort är att tillsätta en utredning. Vi har också sagt att antalet timmar ska minska mot bakgrund av att vi har haft en kraftig ökning över som inte kommer att vara hållbar. För att systemet ska fungera på måste vi bryta den utveckling med väldigt mycket högre kostnader som vi har haft. Men vi har inte gjort några lagändringar i LSS. Vi kan också se att det nuvarande systemet har gett felaktiga incitament för de privata vårdbolag som har utfört det här.