prot · H309114 · 2016-06-07 00:00:00 — Men det var ju partikamrat, , som inledde sitt första inlägg med att fråga vilka satsningar som görs på landsbygden. Jag tyckte att det var hövligt att ge henne ett svar. När det gäller Kemikalieinspektionen och handläggningstiden där är det bekymmersamt, och regeringen har haft en dialog med myndigheten. En löpande dialog förs också kring de här frågorna. Jag vet att även alliansregeringen hade det här problemet, . Det är ett problem som vi har fått ärva och som vi ska försöka lösa. Men jag kan inte gå in i det enskilda fall som relateras i interpellationen och ge någon kommenterar om det. Det pågår även en översyn av lagstiftningen på EU-nivå, och det är enormt viktigt att vi följer detta och också är med och påverkar. Den svenska positionen är att de här sakerna ska vara konkurrensneutrala inom unionen. Det kan inte vara så att det ska vara helt olika förutsättningar. Det är också viktigt att vi gör andra satsningar när det gäller jordbruket. Jag sa att jag ska återkomma till dem. Där är den nationella livsmedelsstrategin något som är väldigt viktigt. Den gedigna visade att det största problemet för det svenska jordbrukets konkurrenskraft är de olika priserna på diesel, den dieselbeskattning och den dieselskattereduktion som finns. Det var det som var det mest konkurrenshämmande. Vi vet att alliansregeringen höjde dieselskatten två gånger och försämrade dieselskattereduktionen till jordbrukarna fyra gånger. Det är klart att detta gjorde att de hamnade i en väldigt, väldigt svår konkurrenssituation. Den här regeringen har gått in och höjt dieselskattereduktionen rejält för att kompensera skattehöjningar som har skett nu och tidigare. Att det kanske inte är tillräckligt för att komma i paritet med snittet i EU är en annan sak, men vi har tagit steg i en annan riktning. Vi gick också in till mjölkproducenterna med 100 procents medfinansiering till de EU-pengar som kom, alltså 152 miljoner direkt till mjölkbönderna. Vi fördubblade stödet för metangasreducering från till . Vi gick in med 150 miljoner till klövhälsa. Vi har gjort exportsatsningar som inte har gjorts tidigare och även fördubblat möjligheterna att få exportgodkännande på livsmedelsanläggningar i . Vi har också jobbat med en ny exportstrategi, och jag har själv varit på befrämjande resor tillsammans med branschen i , och , och vi har fått avtal och avslut så att svenska livsmedelsföretag kan exportera varor dit så att de faktiskt får råvaror från svenskt jordbruk. 41 (M): kommer vi in på dieselskatten. Vi kan konstatera att i den senaste budgeten var det regeringen som höjde skatten och ökade kompensationerna, medan vi i vår budgetmotion inte höjde skatten men ändå ökade kompensationerna mer. Då är det utrett. Norra och östra har en fantastisk miljö och landsbygd. På landsbygden skapas idéer och där råder entreprenörskap. Där finns förutsättningar för det som brukar benämnas en levande landsbygd. Mat- och dryckeskulturen frodas och sätter på världskartan. För inte länge sedan skrev att är ett av topp 10-ställena att besöka – i hela världen. Det som enligt tidningen gör unikt är människorna, kusten, maten och inte minst råvarorna. Det här är värden och konkurrensfördelar som vi måste värna till varje pris. Det minsta vi kan göra från politiskt håll är att låta bli att sätta fälleben för dem som skapar värdena. Jag vet att de gång på gång reser sig och borstar bort myllan, men till slut ger även en skåning upp. Det har vi inte råd med eftersom vi måste värna våra unika tillgångar. Vi säger att hela ska leva, men politiken sätter ständigt käppar i hjulen för en levande landsbygd. Det är höga skatter, krångliga regler och förbud. Allt bidrar till att minska vår konkurrenskraft. Varför hittar andra länder möjligheter men inte vi? Varför kan vi inte känna tillit till våra lantbrukare? Varför måste överimplementera EU-regler? Varför agerar inte landsbygdsministern för att rädda de skånska jobben? 42 Statsrådet (S): vet väl att i opposition föreslå någonting som gäller dieselskatten är på låtsas? I regeringsställning är det på riktigt. Under er regeringstid höjde ni dieselskatten två gånger och försämrade dieselskattereduktionen fyra gånger. Men det var på riktigt. Jag tror på svensk landsbygd. Jag tror på svenskt jordbruk oavsett om det utövas i , , eller . Det behövs åtgärder för att förbättra situationen. En viktig del är faktiskt livsmedelsstrategin. Jag hoppas att vi kan hantera den i bred politisk enighet här i när frågan kommer upp till debatt och beslut under detta år. Det behövs även andra åtgärder. Jag vill ändå redovisa det som har gjorts för jordbruket. förenklades de administrativa rutinerna för beteslagstiftningen. Vi har gått in med 200 miljoner för att stötta ekologisk produktion på grund av att efterfrågan på ekologiska produkter har ökat 2015. Vi har gått in med stöd för den först anställda. Jord-brukarna kan få ett stöd så att kostnaderna minskar med . Exporten har fått 10 miljoner. Regeringen har placerat ett lantbruksråd vid ambassaden i till en kostnad av 3 miljoner. Det har blivit många resultat. Det behövs många olika åtgärder. En del är att det finns ett växtskydd, och den frågan kommer att behandlas i livsmedelsstrategin. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:661 om studieavgifter för utomeuropeiska studenter 43 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag och regeringen kommer att vidta för åtgärder med anledning av det som framkommit av granskning om studieavgifter och nyttjande av biståndspengar till reklam för svenska universitet och högskolor. Vi lever i när behoven av kunskap och kompetens ständigt ökar på arbetsmarknaden, som vi ser en alltmer global och digitaliserad värld. Klimatutmaningen och antibiotikaresistensen är några exempel på utmaningar som vi måste arbeta tillsammans för att möta. Interna-tionell dialog och erfarenhetsutbyte skapar goda förutsättningar för att möta de gemensamma utmaningar vi står inför. För att öka utbytet av kunskap och idéer blir studenter och forskare som rör sig mellan olika länder nyckelaktörer. Det är oerhört viktigt att studenter vill komma till för att studera. Det höjer kvaliteten på svensk utbildning, och i vår globala värld tjänar vi på att ha internationella miljöer på våra universitet och högskolor. införde den borgerliga regeringen studieavgifter, trots kritik från bland annat universitet och högskolor. Därefter sjönk antalet utomeuropeiska studenter , och först har den negativa utvecklingen börjat vända. Utländska studenter är viktiga för . Därför är uppgifterna om brister i det system för studieavgifter som infördes av den borgerliga regeringen särskilt oroande. Regeringens arbete i frågan om internationalisering i högre utbildning påbörjades genom hearingar med representanter för universitet och hög-skolor, studenter, näringslivet och fackliga organisationer. Efter dessa konstruktiva samtal om möjligheter och utmaningar med internationalisering arbetar vi nu aktivt vidare med frågan. 44 (C): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag ställde interpellationen i förhoppningen om att få en konstruktiv debatt med anledning av den granskning som har gjorts av Ekot i fråga om två punkter. Den ena punkten gäller studieavgifterna för utländska studenter. Ekot visade på att utomeuropeiska studenter får betala allt extra för utbildningarna jämfört med vad de egentligen kostar. Den andra punkten gäller att det också uppdagades att biståndspengar används för att göra reklam för de svenska lärosätena. Jag tyckte mig tyvärr uppfatta att jag inte fick svar på min fråga i inter-pellationen. Det var två saker som stack ut i statsrådets svar. Den ena gäller att ansvaret läggs över på Alliansen. Den andra är att regeringen arbetar aktivt med frågan. Låt mig börja med frågan om Alliansen. Självklart har vi ett ansvar. Det var vi som hade regeringsmakten när systemet tillkom. Det är ingenting som man ska hymla om, men det är först nu som utmaningarna har uppkommit. är det statsrådet som är ansvarig för frågorna. Därför bör det komma ett tydligare svar från ministern om vilka åtgärder som vidtas med anledning av vad som faktiskt har uppkommit och vad som görs för att få bukt med frågorna. Att arbeta aktivt är ett begrepp som jag gärna vill att ministern utvecklar. Vilka åtgärder har ni vidtagit eller planerar att vidta för att få bukt med problemen för utomeuropeiska studenter? Låt mig återigen ge ett förtydligande i dessa frågor. Det saknades ett resonemang i statsrådets svar på interpellationen, och dessutom uteblev i stort sett svaret om vilka åtgärder regeringen vidtar i fråga om studieavgifterna och att biståndspengar används för reklam. Är det något som statsrådet tycker är bra och ska fortsätta, eller kommer åtgärder att vidtas för att förändra situationen? 45 Statsrådet (S): Tack, , för följdfrågorna! Jag kan inte göra så mycket åt att det faktiskt var den förra regeringen som införde systemet, eller snarare avsaknaden av system, när det beslutades att alla utländska studenter, så kallade tredjelandsstudenter, skulle betala avgifter. Det skedde skyndsamt, och därför blev det svårhanterligt för universitet och högskolor – förutom att de var kritiska till grundidén. En viktig princip för den förra regeringen var att systemet skulle vara helt kostnadsneutralt, det vill säga att man skulle ta ut avgifter som motsvarade samtliga kostnader inklusive marknadsföring. Det ingick i det beslut som den förra regeringen fattade. Det är självklart att marknadsföra att det kan erbjudas kurser till exempel på engelska eftersom det är relativt okänt runt om i världen. Kostnaderna får inte betalas på annat sätt än genom avgifter. Att det skiljer sig åt, precis som Ekots granskning visade, hur mycket mer man tar ut i avgifter är en av de saker där jag avser att vidta åtgärder. Jag ska ge en av mina myndigheter i uppdrag att kartlägga hur avgifterna tas ut och vad som läggs in i dem. Den peng man ersätts med går inte att jämföra med den faktiska kostnaden för en högre utbildning. Eftersom man är fri att disponera denna pengapåse kan kostnaden för en masterstudent överstiga den ersättning man får från staten. Det tas då från andra utbildningspengar. Så är det även för svenska studenter. Det är dock inte möjligt att göra för så kallade tredjelandsstudenter eftersom det enligt det system som den förra regeringen införde måste vara helt kostnadsneutralt. Man får inte använda skattepengar för tredjelandsstudenter. En av åtgärderna som jag planerar är att ge i myndighetsuppdrag att kartlägga hur man jobbar med detta och varför det skiljer sig åt. Det är ett viktigt kunskapsunderlag om vi ska gå vidare med att reformera systemet – eller rättare sagt skaffa oss ett system. Jag hoppas att vi är överens om att internationaliseringen är viktig och att det var en förlust för svenska universitet och högskolor att förlora dessa utländska studenter. Vägen framåt är aldrig bakåt, utan vi måste titta på vad vi ska göra utifrån där vi står . Jag hoppas att står kvar vid sitt kongressbeslut att avskaffa detta eller i alla fall reformera det. Det ger oss en bred möjlighet att diskutera detta konstruktivt i . 46 (C): Jag tackar för att ministern utvecklade svaret. Jag fick ut mer nu än jag fick i interpellationssvaret. Låt mig börja där ministern slutade. har mycket riktigt ett stämmobeslut på att vi när budgetutrymme finns vill ge utomeuropeiska studenter samma villkor som europeiska studenter. Jag vet att Socialdemokraterna också har ett beslut om det, och det står med i diverse handlingar från tidigare kongresser. I valrörelsen kunde man dessutom uppfatta det som en form av vallöfte. Ministern får gärna utveckla om det är något man planerar att gå vidare med. Här delar vi uppfattning. Så länge vi har nuvarande system är det viktigt att det är så bra som möjligt och att det får fler utländska studenter att söka sig hit eftersom det är bra för och svensk konkurrenskraft. I sitt tidigare inlägg sa ministern att man inte kan göra så mycket och att man planerar att ge ett uppdrag. När kommer detta uppdrag att ges? Hur går processen vidare framåt så att vi genom åtgärder får bukt med problemet att det skiljer sig mycket mellan olika utbildningar hur mycket man tar betalt av de utomeuropeiska studenterna och att det därigenom är ett ganska orättvist system? I sin granskning tog Ekot också upp ett pågående rättsfall om kvaliteten inom högre utbildning. Det är viktigt att de utomeuropeiska studenter som betalar för sin utbildning känner att de får kvalitet för pengarna. Det är en stor investering. Svenska studenter är lyckligt lottade med gratis utbildning. Den investering man gör är att ta lån med förmånliga villkor. För de utomeuropeiska studenterna handlar det om att lägga ned stora resurser på en utbildning. Lägger man mycket pengar utan att få den kvalitet man efterfrågar är det ett stort problem. Ett exempel är den student som betalade och som uppgav att det var bara två föreläsningar . Jag har full förståelse för att den studenten var missnöjd med kvaliteten om han inte fick mer för de stora pengar som investerades i utbildningen. Det gäller att utbildningarna håller en kvalitet som matchar den kostnad som hamnar hos den enskilde studenten. 47 Statsrådet (S): Som statsråd kan jag självklart inte kommentera pågående rättsfall. Här väntar vi på ett utfall i detta enskilda ärende. Enligt det regelsystem som den förra regeringen införde kan man bara betala tillbaka om studenten är förhindrad att delta i studier. Det är det regelverk som finns. Det finns stor anledning att se över nuvarande regelverk eftersom antalet tredjelandsstudenter har minskat för mycket, vilket har påverkat våra universitet och högskolor så att internationaliseringen har minskat. Internationaliseringen är viktig för kvaliteten i den högre utbildningen, men den påverkar också rankningen av våra universitet. För lite internationalisering är negativt för rankningen, och det är i sin tur negativt för som kunskapsnation och när det gäller att locka till sig studenter. Därför finns det all anledning att se över detta. Först måste vi dock veta varför det ser så olika ut när det gäller till exempel avgiftens storlek. Därför kommer jag att ge ett myndighetsuppdrag så skyndsamt som möjligt så att vi får detta kunskapsunderlag. Det är redan klart att vi ska tillsätta en utredning om internationaliseringen av högre utbildning, och det kommer jag att göra . Inför det behöver vi ett bättre kunskapsunderlag och en bättre uppföljning av varför det ser ut som det gör. Avsaknaden av regelverk känner vi till. Det som är tydliggjort i de regler som finns är att studieavgiften bara kan betalas tillbaka om studenten av särskilda skäl är förhindrad att delta i utbildningen eller om det har konstaterats att utbildningen är icke avgiftsskyldig. Jag hoppas som sagt att vi kan föra en konstruktiv dialog utifrån det faktiska och sakliga läget för att på det sättet bidra till att blir attraktivt för studier även för de studenter som kommer från länder utanför EU och EES-området. Det är viktigt om vi ska stärka som kunskapsnation och se till att vårt näringsliv är fortsatt konkurrenskraftigt och har en god internationell bredd att hämta sin framtida kompetens från. Vi har företag som jobbar över hela världsmarknaden, och vi har många samhälleliga utmaningar som är globala. Dessa måste vi möta tillsammans, och våra studenter är bättre rustade om de har fått möta den internationella miljön redan under sin högre utbildning. 48 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag ser positivt på att det skyndsamt kommer att tillsättas en utredning, och jag kommer att följa regeringens arbete i denna fråga noga för att se att så blir fallet. Internationalisering är viktigt i flera avseenden. Det är inte bara denna fråga som är viktig. En utmaning är att få studenter att stanna kvar efter sin utbildning eftersom det kan vara en krånglig process. Det finns mycket att ta tag i när det gäller just internationaliseringen av den högre utbildningen. Ministern lyfter upp att avsaknaden av regelverk har varit känd . har regeringen suttit , så det är välkommet att det sker en översyn av systemet så att man kan se vilka förändringar som kan göras för att få till ett bättre system även för de utomeuropeiska studenterna. När det gäller återbetalning lyfte Ekots granskning upp att avgifterna skiljer sig mycket åt mellan de svenska lärosätena. Är det något som regeringen kommer att titta vidare på? I det som regeringen planerar att göra kopplat till internationalisering och uppdrag till myndigheter, tänker regeringen titta på att möjliggöra för utomeuropeiska studenter att få sina studieavgifter återbetalda om utbildningen inte håller tillräckligt hög kvalitet? Jag tackar ministern för debatten och ser fram emot det skyndsamma uppdraget till myndigheterna att arbeta vidare med frågan. 49 Statsrådet (S): Tack, , för en angelägen debatt! Jag är glad över att det är flera partier här i som är engagerade i den här frågan och som ser att det finns brister i det nu gällande systemet som kan rättas till. Vi är överens om att internationalisering är av godo för svenska studenter, för och för svensk högre utbildning. Självklart bidrar det också till en utveckling av kunskapen runt om i hela världen. Vi ska, som sagt, vara ett attraktivt land att studera i för flera. Vi ska titta på det här. Det är för tidigt att säga exakt vilka uppdrag som vi ska ge till vår utredare. När det gäller myndighetsuppdraget handlar det mer om ett kartläggningsarbete för att se hur det fungerar och hur universitet och högskolor jobbar med dessa frågor – detta för att vi ska kunna få en viss analys av och kunskapsunderlag till varför det skiljer sig så mycket åt och varför man gör så olika bedömningar av kostnader för olika utbildningar. Kvaliteten i högre utbildning ska säkerställas genom det kvalitetssäkringssystem som har fattat beslut om. Men det ska också säkerställas genom aktiv studentmedverkan. Studenterna ska vara aktiva och jobba tillsammans med lärare och forskare för att säkerställa en hög kvalitet på den högre utbildningen. Vi ska också säkerställa att internationella studenter är med i det viktiga kvalitetsarbetet. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2015/16:601 om kraftig ökning av klotter 50 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja och vända trenden av illegalt klotter. Låt mig börja med att konstatera att antalet anmälda brott inte är något tillförlitligt mått när det gäller utvecklingen av klotter. bedömer att mörkertalet för klotter är högt och att det varierar kraftigt i landet. ökade andelen anmälda klotterbrott med och en stor del av ökningen kunde härledas till Polisregion . En möjlig förklaring till ökningen är förändringar i hur brotten rapporterats. lanserade nämligen en mobilapplikation som bland annat underlättar rapporteringen av klotter och annan skadegörelse. Det är i grunden bra att fler brott anmäls och därmed kommer till polisens kännedom. Polisen och det straffrättsliga systemet har en självklar plats i kampen mot klottret. Men Brå har också betonat vikten av att ett förebyggande arbete är anpassat till det klotterdrabbade områdets karaktär. Ett sådant arbete måste involvera dialog mellan bland annat kommunen, polisen och klottrarna själva. Det finns ett behov av att utveckla samhällets insatser för att förebygga brott, inte bara inom rättsväsendet utan också hos andra aktörer såsom kommuner, företag och organisationer. Regeringen skapar nu bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet och har lanserat en nationell satsning för det brottsförebyggande arbetet. Jag har stort förtroende för att det kommer att medföra verktyg för ett bra lokalt brottsförebyggande arbete mot såväl klotter som andra brottstyper. 51 HANS (M): Tack, herr talman, för ordet och tack, ministern, för orden! Klotter kan i dessa tider synas vara en något udda fråga att interpellera i. Det är ett av de brott som står lägst ned på straffskalan. Men det är brott som berör många enskilda människor. Det handlar om skadegörelse. är klotter också inkörsporten till grövre brottslighet. Ministern, som har hand om de polisiära frågorna, är helt klar över att man sällan börjar sin brottskarriär som bankrånare och avslutar den som snattare. Det sker en stegvis ökning av graden av dessa brott. Just därför är det så viktigt att samhället reagerar tidigt på ett tydligt sätt. Även de små brotten är brott, och de små brotten berör sällan institutioner. Den här typen av brott handlar till exempel om skadegörelse på bilar som ägs av enskilda människor. De har köpt sina fordon för beskattade pengar. Hårt och slitsamt arbete ligger bakom. Det handlar om att förfula den miljö som vi alla befinner oss i. Klotter kan synas som ett litet brott, men det är nog ett av de brott som människor oftast ser har begåtts. Den statistik som presenterade visade att det gjordes över 30 000 anmälningar om klotter – 30 000 anmälningar på ett kvartal är 10 000 ! Den matematiskt kunnige inser att det innebär ett antal anmälningar . Man kan mycket väl säga att det har skett en teknisk utveckling som har gjort att det är enklare att anmäla den här typen av brott. Men det är bara att konstatera att anmälningarna har ökat . Vi kan också konstatera att låg antalet klotteranmälningar på motsvarande nivå, men den sjönk . Ursäkta att jag tar upp lite tråkig statistik, men det är alltid bra att ha lite fakta med sig när man debatterar med herr ministern. Det svar som jag har fått från inrikesminister innehåller en bra bild av hur det ser ut, men jag saknar konkreta åtgärder som regeringen vill vidta för att stävja den här typen av brott. Det går inte att sopa dem under mattan med ursäkten att det är ett ungdomsbrott och att det ligger oförnuft bakom. Det här är faktiskt skador som många enskilda människor får betala med sina egna, som jag sa tidigare, beskattade pengar. Denna skadegörelse påverkar också många andra. Jag skulle vilja se lite tydligare formuleringar än bara att regeringen skapar bättre förutsättningar för ett strukturellt brottsförebyggande arbete över hela landet. Därför frågar jag ministern: signalspråk vill regeringen skicka för att hantera och motverka klotter? Vilka insatser är man beredd att göra för att stävja brott som annars kan utvecklas? Vilka påföljder tycker ministern är rimliga framöver? 52 Statsrådet (S): Jag vill markera att jag inte har någon annan uppfattning än om den här brottstypen, sannolikt inte heller om andra brottstyper. Jag är i grunden glad över att man har kunnat öka anmälningsbenägenheten genom den typen av appverktyg som har lanserats i . På lite sikt borde det också kunna öka möjligheten till lagföring genom att man kan få in bilder på skadegörelsen direkt in i systemet. ställer ett antal konkreta frågor. Vi måste ha ett bättre brottsförebyggande arbete i samarbete mellan kommun, skola och socialtjänst. För att uppnå detta kommer vi att lansera ett brottsförebyggande handlingsprogram och tillsätta en nationell samordnare för den brottsförebyggande verksamheten. I likhet med den moderatledda regeringen tror inte heller jag att det är straffen för den här typen av brott som kommer att vara avgörande, utan det är hur effektivt man kan arbeta förebyggande och i viss mån hur effektivt ett lagförande kan vara. 53 HANS (M): Tack, ministern, för det distinkta svaret! Det låter bra att regeringen har idéer om det här och tar det på stort allvar. Men jag skulle önska att vi kunde problematisera den här frågan ytterligare. Det är inte bara att svepa över den som några fotnoter i riksdagsprotokollet. Vad det handlar om är ju faktiskt ungdomar, huvudsakligen , som ligger bakom den här typen av brottslighet. Sedan övergår skadegörelsen ofta till graffiti som är en annan sorts ”väggdekorationer”. Men i grunden handlar det om bristande respekt för andras egendom.