prot · H30995 · 2016-04-20 00:00:00 — § 1 Fråga om hänvisning av motion till utskott Fråga om hänvisning av motion till utskott med anledning av prop. 2015/16:121 Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning 2015/16:3354 av m.fl. (M, C, L, KD) med flera ledamöter () har väckt en följdmotion med anledning av proposition 121 Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning. Motionen bordlades vid gårdagens sammanträde. I motionen föreslås att ska ställa sig bakom och tillkännage för regeringen det som anförs i motionen om att införa motsvarande regler angående befolkningens önskemål och synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen som gäller vid ändringar i kommunindelningen. Talmannen har gjort bedömningen att följdmotionen inte kan anses ligga inom ramen för ärendet i den mening som avses i 9 kap. 12 § riksdagsordningen. Talmannen föreslår därför att kammaren ska lägga motionen till handlingarna utan hänvisning till utskott. Som skäl för sin bedömning anför talmannen följande. Till att börja med kan det konstateras att propositionen innebär att ett stort antal lagbestämmelser ändras och omplaceras av rent lagtekniska skäl. Dessa lagändringar kan inte anses utgöra förslag i den meningen att de omfattar en följdmotionsrätt. Som framgår bland annat av förarbetena till den senaste översynen av riksdagsordningen omfattar följdmotionsrätten endast de förslag som regeringen lägger fram i propositionen, däremot inte de redovisningar som i övrigt kan finnas. Det är enligt praxis tillåtet att motionera om alternativ till framlagda förslag. Om ett motionsförslag utgör ett alternativ får bedömas mot bakgrund av motiven till regeringens förslag. Om regeringen redovisar att man inte avser att lägga fram ett visst förslag som aviserats tidigare får man enligt praxis väcka en följdmotion med en avvikande bedömning i form av ett tillkännagivande. Regeringens förslag i propositionen innebär att indelningsdelegerade ska utses när nya landsting bildas. Syftet med förslaget är att undvika att vid varje större indelningsförändring behöva införa en särskild lagstiftning, vilket skulle riskera att leda till förseningar. Förslaget tar endast sikte på själva genomförandet av ett beslut om ändrad indelning. Däremot berör propositionen inte förutsättningarna för ett beslut om en indelningsförändring. Yrkandet i följdmotionen gäller alltså en annan fråga än regeringens förslag, och motionen kan inte anses utgöra ett alternativ till detta. På s. 17 i propositionen nämner regeringen upplysningsvis att det finns vissa skillnader mellan bestämmelser om ändringar i kommun- respektive landstingsindelningen, bland annat att särskild hänsyn ska tas till befolkningens önskemål och synpunkter vid ändringar av kommunindelningen. Detta uttalande kan dock inte i sig föranleda en följdmotionsrätt eftersom regeringen inte redovisar något ställningstagande i frågan. Frågan har för övrigt inte heller berörts i det delbetänkande som ligger till grund för propositionen. Fråga om hänvisning av motion till utskott Med hänsyn till det anförda gör talmannen bedömningen att följdmotionen ligger utanför ramen för propositionen. Talmannen anser därför att hinder föreligger enligt 11 kap. 7 § riksdagsordningen för att ställa proposition på att hänvisa motionen till utskott. 2 (M): Regeringen har till lämnat proposition 2015/16:121 Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning. Den innehåller olika förslag för att reglera processen vid sammanslagningar av landsting och syftar således till att möjliggöra införande av storregioner i enlighet med det uppdrag som den statliga utredning som kallas har fått. Förslagen innebär ett antal ändringar i och tillägg till den så kallade indelningslagen, lagen om indelning i kommuner och landsting. I indelningslagen finns en bestämmelse som säger att vid ändringar i kommunindelningen ska särskild hänsyn tas till befolkningens önskemål och synpunkter. När det finns skäl till det ska en särskild undersökning göras om befolkningens inställning. Undersökningen kan göras genom omröstning, opinionsundersökning eller liknande förfarande. Någon motsvarande reglering finns inte vid ändringar i landstingsindelningen. Om landsting slås ihop till storregioner kan dock människors vardag påverkas väl så mycket som vid förändringar i kommunindelningen – landstingen ansvarar som bekant för viktiga funktioner som sjukvård och kollektivtrafik. Till detta kommer att en ombildning av dagens landsting till sex storregioner, i enlighet med det förslag som arbetar med, skulle innebära en mycket stor samhällsförändring – den största förändringen av regionala indelning och därmed också en stor förändring av hur vårt land styrs. Det finns mot bakgrund av detta all anledning att ge medborgarna chans att yttra sig i någon form även när det gäller landstingssammanslagningar och inte enbart vid kommunsammanslagningar. Det är svårt att se något logiskt skäl till att medborgarperspektivet skulle vara mindre viktigt när man slår ihop landsting än när man slår ihop kommuner. Det är viktigt att politiska beslut som påverkar människors vardag och är av stor principiell betydelse förankras på ett sådant sätt att medborgarna ges inflytande och känner delaktighet. På vissa håll i , till exempel i , finns redan starka åsikter om de tilltänkta storregionerna. Det är en god illustration av varför det är viktigt att befolkningens önskemål och synpunkter förs in i processen på ett organiserat sätt och att det finns lagstöd för detta. Alliansen har lämnat in en följdmotion till regeringens proposition och föreslår att man i indelningslagen ska införa motsvarande regler angående befolkningens önskemål och synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen som gäller vid ändringar i kommunindelningen. Fråga om hänvisning av motion till utskott Talmannen anser, som vi har hört, att följdmotionen inte är ”inom ramen för ärendet” enligt riksdagsordningen. Han vill därför, med stöd av riksdagsordningen, inte ställa proposition på att hänvisa motionen till utskott för behandling. Jag kommer att framföra ett antal argument mot talmannens ståndpunkt. Det finns fem knäckfrågor. Den första knäckfrågan är: Vad handlar propositionen om – hur kan och bör propositionens ämne beskrivas? Ett av de centrala förslagen i propositionen är att man ska införa ett nytt institut, indelningsdelegerade, som ska utöva beslutanderätt i ställe vid ändringar i landstingsindelningen. Propositionens förslag – ärendets ram – rör därmed, enligt min uppfattning, den demokratiska processen i samband med indelningsändringar. Även följdmotionen rör, som jag beskrev, den demokratiska processen i samband med indelningsändringar. Den andra knäckfrågan är: Hur kan och bör propositionens syfte definieras? Enligt riksdagspraxis får man väcka följdmotioner som innehåller kompletterande och ytterligare åtgärd i propositionens syfte. På s. 19 i propositionen motiverar regeringen sin proposition ”med hänsyn till uppdrag”. Det övergripande syftet med propositionen får därmed anses vara att uppdrag – en reformering av landstingsindelningen – ska kunna fullföljas och att kommitténs förslag ska kunna genomföras. Propositionens övergripande syfte är därmed att hela processen med en stor regionreform ska kunna genomföras. Både propositionen och Alliansens följdmotion handlar om regleringen av denna process. Talmannen har mot detta anfört att syftet med propositionen enbart handlar om att ”undvika att vid varje större indelningsförändring behöva införa en särskild lagstiftning”. Det här finns också i propositionen. Detta framstår dock som ett orimligt snävt definierat syfte om man beaktar den hänvisning till uppdrag som jag läste upp. Den tredje knäckfrågan är: Ger förslag i en proposition till redaktionella ändringar av en viss paragraf rätt att följdmotionera om ändringar i sak av paragrafen? Följdmotionen handlar i praktiken om att förändra två paragrafer i indelningslagen. Om man utgår från den föreslagna paragrafnumreringen i propositionen blir det 2 kap. 1 § och 2 kap. 7 §. Propositionen innehåller förslag till ändring av just 2 kap. 1 §. Visserligen innebär regeringens förslag endast redaktionella ändringar, men det bör ändå anses ligga inom ärendets ram att föreslå andra ändringar än de regeringen föreslår. Den fjärde knäckfrågan är: Ger förslag i en proposition om införande av en ny paragraf som i väsentliga delar saknar motsvarighet i nu gällande rätt rätt att följdmotionera om att paragrafen ska få en något annan utformning än den som regeringen har föreslagit? Fråga om hänvisning av motion till utskott Vad gäller den andra av de två bestämmelser som följdmotionen tar sikte på, 2 kap. 7 §, innebär regeringens förslag i praktiken införandet av en helt ny paragraf – även om paragrafnumret finns också i nu gällande lag. Den version av 2 kap. 7 § som regeringen föreslår saknar till sitt innehåll motsvarighet i nu gällande lag. Om regeringen föreslår en ny paragraf som till sitt innehåll i väsentliga delar saknar motsvarighet i nu gällande rätt bör det ligga inom ärendets ram att följdmotionera om att paragrafen ska få en något annan utformning än den som regeringen har föreslagit – i det här fallet, om man ska vara konkret, i form av att en hänvisning införs. Den femte knäckfrågan är: Om regeringen beskriver gällande ordning i en proposition men inte föreslår någon ändring av denna ordning får det uppfattas som ett ställningstagande från regeringen för att gällande ordning ska bestå. Innebär detta ställningstagande rätt att följdmotionera om att ändra gällande ordning? Regeringen redovisar på s. 17 i propositionen att det föreligger skillnader mellan bestämmelserna om ändringar i kommun- respektive landstingsindelningen. Bland annat anförs: ”Bland annat ska vid ändringar i kommunindelningen särskild hänsyn tas till befolkningens önskemål och synpunkter. När det finns skäl till det ska en särskild undersökning göras om befolkningens inställning. – – – Någon motsvarande reglering finns inte vid ändringar i landstingsindelningen.” Därefter återkommer regeringen inte med förslag till ändring i detta avseende, vilket får uppfattas som ett ställningstagande från regeringens sida för att rådande ordning ska bestå. Följdmotionen handlar, som bekant, om att ändra den ordningen. Om regeringen i en proposition tar ställning för att en viss reglering inte ska ändras bör det enligt min uppfattning vara möjligt att genom följdmotion anföra en annan mening i frågan. Min uppfattning är att de fem punkter och de argument som jag nu har redovisat ger starkt stöd för att följdmotionen ska hanteras som vilken annan motion som helst. Jag ber också kammaren notera att kammaren inte behöver dela min uppfattning om var och en av de fem punkterna. Det räcker att kammaren delar min uppfattning om en enda av punkterna för att kammaren ska ha tillräckliga skäl att göra en annan bedömning än talmannen. Var och en av punkterna utgör ett tillräckligt skäl för att följdmotionen ska få behandlas vidare av . Låt mig också framhålla att det är mycket ovanligt att talmannen på det här sättet försöker stoppa en motion från fortsatt behandling. Det är därför viktigt att kammaren får möjlighet att ta ställning till var gränserna går för rätten att följdmotionera. Det vi debatterar nu är inte om motionen är bra eller dålig utan om den alls ska behandlas av . Även den som inte håller med om förslaget i motionen kan därför ha anledning att tycka att det finns tillräckliga skäl för att motionen ska behandlas som alla andra motioner i . Nästa gång kan det vara en motion man faktiskt instämmer i som ifrågasätts. Mot bakgrund av det jag just sagt yrkar jag på att den aktuella följdmotionen ska hänvisas till utskott för beredning. 3 HANS (S): Fråga om hänvisning av motion till utskott med flera har i en följdmotion med anledning av regeringens proposition om övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning föreslagit att samma bestämmelser som finns för hörande av folkopinionen vid ändrad kommunindelning ska införas i den föreslagna lagstiftningen. Detta kan i sak vara en sympatisk tanke, men den föreslagna lagstiftningen handlar inte om detta utan om hur en process ska ske när en ny indelning är beslutad. Det handlar bland annat om hur beslutsrätt kan överföras till ett indirekt valt organ, de så kallade indelningsdelegerade, under en övergångstid, och om hur vissa ekonomiska åtaganden ska regleras. Enligt den bedömning som gjorts av kammarkansliet ryms inte de av med flera föreslagna förändringarna i följdmotionsrätten av dessa skäl. Det är således en juridisk och inte en politisk bedömning. Vi vill från socialdemokratisk sida markera vårt stöd för talmannens och kammarkansliets bedömning och väljer därför att inte heller nu pröva de föreslagna tilläggen i sak. Jag yrkar alltså bifall till talmannens förslag. 4 (SD): Den här frågan är både väldigt enkel och egentligen väldigt komplex. Den är komplex, för den här typen av bedömningar måste någonstans innefatta ett visst mått av tolkning och godtycke. Det finns inga exakta gränser för när ett ärende ska anses ligga inom ramen för ett förslag eller inte. Men den är också ganska enkel om man utgår från ett principiellt perspektiv. Från sida förstår vi varför den nuvarande riksdagsordningen ser ut som den gör och varför talmannen har givits möjligheten att stoppa förslag som ligger helt utanför ärendets ram. är det ingen lättvindig sak att hindra folkvalda från att framlägga förslag i ett parlament. Vi menar att den möjlighet som talmannen har bör användas med ytterligt stor restriktivitet. Vi vill inte på något sätt bidra till att praxis förskjuts i en mer restriktiv riktning i det här fallet utan menar att talmannens möjlighet att hindra ledamöter från att framställa förslag endast ska användas när det handlar om helt solklara fall. Vår bedömning är att det föreliggande ärendet inte är ett helt solklart fall. Man har från sida anfört ett antal tänkvärda argument som vi anser behöver belysas och diskuteras närmare innan en praxisförändring i mer restriktiv riktning sker. I det här fallet skulle det innebära att frågan behandlas av , som är det mest lämpade utskottet att hantera de här frågorna, och att vi också får en debatt i kammaren, vilket vi tycker skulle vara önskvärt. Mot bakgrund av detta yrkar jag på att motionen ska hänvisas till utskott. Överläggningen var härmed avslutad. Under överläggningen hade yrkats dels att kammaren skulle begära proposition på hänvisning till utskott av den föreliggande motionen, dels avslag på detta yrkande. Fråga om hänvisning av motion till utskott (Beslut fattades under § 17.) § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att anmälts som ledamot i styrelsen för Stiftelsen . vice talmannen förklarade vald till ledamot i styrelsen för Stiftelsen § 3 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i försvarsutskottet skulle utökas från 26 till 27. Kammaren medgav denna utökning. § 4 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i försvarsutskottet företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 5 Minskning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i trafikutskottet skulle minskas från 29 till 28. Kammaren medgav denna minskning. § 6 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2015/16:530 Interpellation 2015/16:530 styrning av (M) Interpellationen kommer att besvaras i ett gemensamt svar med interpellation 554 om ekonomiska status. Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 7 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM72 Förordning om CE-märkta gödselprodukter KOM(2016) 157 till miljö- och jordbruksutskottet § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: Miljö- och jordbruksutskottet betänkanden 2015/16:MJU16 Djurskydd 2015/16:MJU14 Vattenvård 2015/16:MJU15 Livsmedelspolitik betänkande 2015/16:NU14 5 (M): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 1, som är en alliansreservation, och till den moderata reservation 4. I övrigt står vi bakom betänkandet. Innan vi går under jord i mineralpolitiken vill jag fundera lite över hur det ser ut internationellt. Det är uppfattning att gruvverksamhet är otroligt viktig och att den inte bara handlar om just de kvadratmeter som berörs. Vill vi ha bättre välfärd i hela världen behöver vi metaller. I morse gick jag runt , som brukligt är. Det räcker med att titta sig omkring där. Där finns järnväg, tåg, broar och brunnslock. Ja, det finns hur mycket som helst som vi behöver metaller till. Då måste vi lyfta blicken och inse att vi som gruvland inte bara kan ordna jobb utan också vara med, få exportintäkter och bidra till den ökade välfärden. Detta måste vara utgångspunkten när vi diskuterar mineralpolitik. kommer vår diskussion att handla om några få kvadratmeter. När man ser på detta nationellt kan man börja med att se på vad den nuvarande regeringen sa när den trädde till. Då hade man kommit överens med . Man sa: Miljökraven vid prospektering och provborrning ska skärpas. Turistnäringens och andra lokala näringars intressen ska beaktas. En analys av framkomliga vägar ska göras inom . Här pekar man på att det kan vara väldigt lokala delar som avgör om jag får starta en gruva eller inte. Man har sett bilder på en del. För att få tillstånd har man flyttat en torrfura till ett område i närheten för att kompensera. Ja, det är väldigt käckt och gulligt, kan jag tycka. Vi måste lyfta blicken och se att den här frågan är betydligt större än så. För övrigt: Om ni tror att det finns få torrfuror och vindfällen kan ni få följa med ut i skogen , så ska jag visa att det finns gott om det. Det är viktigt att vi lägger den här frågan på rätt nivå. Då blir man lite orolig över regeringens syn på frågan. Det är naturligtvis otroligt jobbskapande. Vi kan bege oss till . Vi ser där att det är en otroligt välmående kommun, som till och med, tydligen, är bidragsgivare i skatteutjämningssystemet. När S vill slå mot de moderatledda Stockholmskommunerna åker med av bara farten, för att det är höga löner och att det är välbeställt. Det är klart att det är gruvan som har bidragit, och all kringverksamhet. Vi som har på nacken kommer ihåg uppvaktningar från just . Det var eländes elände, och man behövde bidrag och hjälp. är det, som jag uppfattar det, en stolt kommun som klarar sig själv, mycket tack vare att vi har en gruvdrift. Vi kan bege oss lite söderut, till . Vi vet alla hur det gick där. Låt oss då påminnas om att det fanns partier som tyckte att vi minsann skulle höja gruvskatten ordentligt här, för nu tjänade man pengar. Ja, jag ska vara ödmjuk och säga att vi har gjort samma sak med kärnkraften och effektskatten bara för att det är tillfälligt goda tider. ser det helt annorlunda ut även i den frågan. Jag tycker att det är viktigt att gruvnäringen får långsiktiga spelregler och att man inte, bara för att den gör någon vinst , tycker att man ska se till att skatta den ordentligt, för det kommer att slå tillbaka mot vår möjlighet att vara en stor gruvnation. Har vi nu fått mineraler och liknande ska vi naturligtvis ta vara på det. När det gäller funderar ministern över varför företaget ska flytta. Låt oss se till att föra en politik på gruvsidan så att vi slipper onödiga nedläggningar och, allra helst, så att vi kan få fler gruvor att öppna igen. Vi kan se hur svårt det är. var igång och fick lägga ned när järnmalmspriserna sjönk. Jag kommer från ett län, , där man har diskuterat flera gruvprojekt i och . Jag är otroligt pessimistisk till att de verkligen kommer i drift igen, vilket hade varit otroligt värdefullt för sysselsättningen i Bergslagen. Men låt oss hoppas att jag har fel och att de miljarder som behövs för att investera i gruvnäringen verkligen kommer till gruvnäringen. Då påminner jag än en gång om att jag tror att det är väldigt viktigt att det i mineralpolitiken är långsiktiga spelregler och att det blir betydligt enklare att få sina tillstånd. tar det ungefär sju till att få tillstånd att starta en gruva. Jag kanske inte tänker åka till och ta det som ett exempel, men det tar , enligt gruvindustrin. Då menar man på att det också är rättssäkert. Men vi kan säga så här: Låt oss försöka halvera det till tre , säg . Då är det en väsentlig skillnad. Och jag är ganska säker på att vi kan göra det mycket rättssäkert. Om man ser på metallpriser ser man att det är ganska långa vågrörelser. Då måste vi se till helheten. Det är bara att konstatera att det behövs väldigt stora resurser för att utveckla gruvnäringen. Åter kan vi besöka och , där har en gruva där man alldeles har investerat mångmiljardbelopp. Det är tack vare att det är ett företag som har de resurserna. Då förstår vi alla vilket otroligt problem det är att starta för nya, för det behövs otroligt stora pengar. Det här är ett motionsbetänkande. Men jag hoppas att vi tillsammans kan försöka se till att vi underlättar för gruvnäringen, så att man kan få en kortare handläggningstid för att få sina tillstånd. Jag hoppas också att vi tar höjd när vi diskuterar de här frågorna och inser att det är väldigt viktigt att vi kan vara det kanske största gruvlandet i EU och också vara med och bidra till att det blir en ökad välfärd runt om i världen som vi får exportintäkter, som i sin tur ofta skapar sysselsättning där det inte är så stora tätorter. Jag ska avslutningsvis, herr talman, säga några ord om våra reservationer. Vår alliansreservation pekar på den gamla uppgörelse som alliansregeringen hade om en strategi. Vi tycker från Alliansens sida att det är oerhört viktigt att vi fortsätter att utveckla den och ser till att vi har långsiktiga och bra spelregler som gör att det här kan bli en bra näring. Jag säger inte att vi ska ta bort miljöprövning och sådant, men jag tycker att det måste vara på vettiga nivåer. Det är sådant som jag tycker är viktigt att klargöra i en strategi. När det gäller den moderata reservationen pekar vi bland annat på de problem som finns för markägare i samband med konkurs. Även bergmästaren har haft funderingar på hur man ska tolka det. Från moderat sida tycker vi att det måste klargöras hur man ligger till i samband med konkurser. Tyvärr har vi väl inte sett den sista konkursen i gruvnäringen, i och med att det krävs stora muskler för att starta. Och vi vet hur världsmarknadspriser på metaller kan skifta. I detta anförande instämde (M). 6 (SD): debatterar vi näringsutskottets betänkande 14 om mineralpolitik. har i betänkandet två reservationer som vi självfallet står bakom, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 5. Den svenska gruvnäringen har anor åtminstone tillbaka till 1200-talet i , och järnprodukter är en av första exportframgångar. Än är järnet en mycket betydelsefull exportråvara, och är EU:s i särklass största järnmalmsproducent. Även när det gäller flera andra metaller tillhör vi främsta. Av detta följer att gruvnäringen är en mycket viktig arbetsgivare i många regioner och att ett antal kommuner till och med är uppbyggda kring den industrin. Gruvnäringen har svarat för ett ansenligt tillskott till statskassan och bidragit med en betydande export till gagn för den svenska ekonomin. , , har lönsamheten sviktat något då världsmarknadspriserna har fallit, inte minst kopplat till att efterfrågan har gått ned. Men kan man eventuellt skönja en viss ljusning, och hoppas givetvis att den trenden håller i sig.