prot · H30998 · 2016-04-26 00:00:00 — har ett nationellt övergripande ansvar för samordning av kris- och beredskapsplanering för livsmedelsförsörjningen i ledet efter primärproduktionen samt för dricksvattenförsörjningen. har en privatoffentlig samrådsgrupp för fortlöpande diskussioner om samverkan, säkerhet, lagerhållning, distribution med mera med företag, dricksvattenproducenter, kommuner och andra intressenter. får även meddela föreskrifter om försiktighetsmått i syfte att förebygga och avhjälpa skadeverkningarna av sabotage eller annan skadegörelse som kan påverka livsmedelsförsörjning, däri inbegrips också dricksvatten. Slutligen frågas om vilka ytterligare initiativ som kommer att tas för att minska sårbarheten vid krissituationer som hotar livsmedelsförsörjningen. Regeringen aviserade i budgetpropositionen arbetet med en nationell livsmedelsstrategi. Utgångspunkten för arbetet med livsmedelsstrategin är att det finns en stor potential i den svenska livsmedelsproduktionen och efterföljande led. Mål för arbetet är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de relevanta nationella miljömålen nås. En ökad livsmedelsproduktion i leder till bättre förutsättningar för en god nationell försörjningsberedskap. egen produktion av livsmedel har givetvis betydelse för vår försörjningsförmåga i såväl kris som under höjd beredskap. Regeringen avser att återkomma kring utformningen av mål inom ramen för livsmedelsstrategin när propositionen läggs på bord. Vi måste först och främst se på krisberedskapen ur ett helhetsperspektiv. Det påpekar regeringen bland annat i propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (2014/15:109). Vad som framgår i propositionen är att det krävs analyser och planering av hur leveranssäkerheten och beredskapen inom livsmedelsförsörjningen kan förbättras inför till exempel förhöjd beredskap. Uppdrag har givits till berörda myndigheter, och regeringen avser att återkomma i frågan. När det gäller regeringens ambitioner för svensk försörjningsberedskap i händelse av en situation då import av livsmedel och förnödenheter riskerar att begränsas, är målet att fortsätta arbetet med att säkerställa de samhällsviktiga funktionerna och värna civilbefolkningen. 76 (C): Jag tackar ministern för svaret. Helt klart är vi inne i ett nytt säkerhetspolitiskt läge. I vårt närområde händer det saker löpande. Efter att vi tog beslutet om totalförsvarets uppdrag framöver och om den försvarspolitiska inriktningspropositionen som gäller har mycket hänt och mycket fortsätter att hända. Vi är i hög grad ett importberoende land. Vi talar om att ungefär hälften eller knappt hälften av livsmedelsförsörjningen sker genom svensk produktion. Och försörjningsgraden minskar. Detta riskerar att bli en mycket stor säkerhetsrisk. Det handlar om många olika kriser och händelser, både militära och icke militära. Sårbarheten har växt i takt med att logistiken och upplägget för transporter och lagerhållning har förändrats . Detta gör att man verkligen kan fundera över hur länge livsmedelsverksamma företag och organisationer klarar livsmedelsförsörjningen till vår befolkning. Hur dröjer det innan det är tomt i hyllorna i affärerna om hamnarna inte skulle fungera och om transporterna till slutar att fungera? Även om ministern bedömer att en total bojkott inte är sannolik kan delar av transportsystemet påverkas starkt. Då dröjer det inte länge innan detta börjar visa sig i praktiken. Det finns en del analytiker som jobbar med denna frågeställning. Jag vet att man jobbar mellan SLU, Försvarshögskolan och andra för att se på olika scenarier. Vi saknar egna lager av livsmedel. Vi är också beroende av, precis som ministern påpekade, insatsvaror till vårt jordbruk. Det handlar om gödning, och det handlar om protein. Men det handlar också om bränsle till våra maskiner. Hur länge har vi diesel till traktorerna – traktorer som ska användas för att få fram mer mat – om det skulle bli ett avbrott i transportkedjan? Jag tycker att det är positivt att ministern poängterar att detta är ett viktigt område, att han också nämner det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde och att det har förändrats och att detta kommer att påverka oss. Grundläggande för både försvarsarbete och totalförsvarsplanering är att det finns mat. Mat är bränsle för kroppen. Utan mat kommer totalförsvarsförmågan att påverkas rejält. Jag tror att det är jätteviktigt att det i kommande totalförsvarsplanering görs omfattande sårbarhetsanalyser i fråga om individnivå, i fråga om systemtänket för hela riket men även i fråga om beroendet av omvärlden. Inte minst viktigt är det att man i livsmedelsstrategin betonar denna koppling. Vi behöver nämligen ha en inhemsk produktion som så mycket som möjligt säkrar våra intressen. Detta är en viktig och stor trygghetsfråga. Det handlar om att vi tillsammans ska kunna ta ansvar men också se helheten, precis som ministern påpekar. Detta är en central del i kommande beredskapsarbete. Jag vill fortsätta med frågan hur importberoendet egentligen ser ut och vilken bild ministern har av detta. Det är ett svårt fält att beskriva, men det påverkas. Jag har läst en artikel där ministern har uttalat sig om att vår självförsörjningsgrad i fredstid har betydelse för vår försörjningsförmåga i kris. Men också andra faktorer är av stor betydelse. Det handlar om infrastruktur och en fungerande marknad. I svaret dras en slutsats utifrån en analys som gjordes . Regeringsföreträdaren framhåller i svaret betydelsen av EU-inträdet och slut. är vi i ett helt annat säkerhetspolitiskt läge, och det måste också regeringen reflektera över. 77 Statsrådet (S): Jag tror att och jag är överens om att vi är ett mycket importberoende land. Men vi är inte ensamma om det. Det är en utveckling som vi delar med många andra länder. Det har att göra med att vi handlar mycket över nationsgränser, inte minst inom EU. Det gör också att man kanske inte är så självförsörjande som man var och som också vårt land var, utan man förlitar sig på att denna handel ska fungera. Sedan skiljer sig vårt beroende åt mellan olika områden. Vi importerar av våra livsmedel. Det är alltså ungefär 50–50. Men det finns också vissa livsmedel som vi har överskott på i , exempelvis spannmål. Men vårt grannland har inte det. Vi har också en hög försörjningsgrad av matfågelkött. Det finns olika exempel på det. När man planerar för dessa olika hotbilder har man olika sannolikhetsscenarier för det. Våra expertmyndigheter har inte lyft fram en total avspärrning som en aktuell hotbild. Jag utgår från att så är fallet. De gör nog en korrekt bedömning. I ljuset av det försämrade omvärldsläget och den ökade osäkerheten angav regeringen i propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 att planering för det civila försvaret ska återupptas. Uppdrag har getts till berörda myndigheter som ska se över och redovisa vilka åtgärder som behöver vidtas för att vi ska kunna värna civilbefolkningen. Den första redovisningen kommer att ske . Det kommer givetvis att komma flera olika rapporter om den här viktiga frågan. Vi ska inte glömma bort att det också finns ett egenansvar. Vi har ett eget ansvar för att se till att ha vatten och mat för i alla fall minst . Det är inte orimligt att man har det egna ansvaret. Men det behövs mycket informationsinsatser om det. Frivilliga organisationer, som , har en viktig roll när det gäller att jobba med information om det här till enskilda individer. Samhället kan inte lösa det här på egen hand. Det finns också ett egenansvar. 78 (C): Jag instämmer i att det är ett delat ansvar, mellan det offentliga och oss som individer och medborgare. Men den samlade bilden är regeringens och ansvar. Jag ställde interpellationen till minister . Den överlämnades till landsbygdsministern. Det är ju flera ministrar som har ansvar för de här frågorna. 72-timmarsperspektivet är viktigt. Vi har tagit fram en föreskrift i försvarsutskottet. Det är en uppdaterad version med information till den enskilde om kris eller krig skulle inträffa. Men vad händer bortom , när det ansvar som har har passerat? Vem har det samordnade ansvaret för att se till att det finns en helhetsbild för hur insatserna ska prioriteras och vad som behöver göras i det svenska samhället när krisen slår till? Var vi står är inte tillräckligt samordnat eller utrett. Konsekvenserna blir oerhört stora om livsmedelsproduktionen avstannar, om tillförsel av viktiga råvaror och också incitament för att bedriva produktion uteblir och om logistiken, som är sårbar, prövas hårt. Jag är oerhört angelägen om att det som ministern poängterar, att det här ska bli en viktig del i livsmedelsstrategin, också ska bli verklighet. Enligt vissa analytiker skulle samhället inte klara en allvarlig kris . Mjölk, bröd och basvaror skulle snabbt ta slut i affärerna. Färskvarorna skulle sina, och mejeriprodukterna skulle ta slut i butikerna. Det skulle också efter ett par bli en tydlig brist på drivmedel. Det offentliga kommer att bli utsatt. Det gäller bespisningar på skolor och äldreboenden. Man kommer att prioritera vissa grupper. Men i det längre perspektivet saknas en utförlig beskrivning av de praktiska konsekvenserna. Jag menar att ett utvecklat svenskt jordbruk och en ökad produktion av livsmedel i är grundläggande för att kunna ha stabil krisberedskap framöver. Vi behöver uppdatera bilden. Det är inte acceptabelt att referera och analysera dagens situation utifrån ett annat säkerhetspolitiskt läge. Vi är helt överens om att det förändras och att det har försämrats allvarligt . Efter händelserna i och i och efter övningar i och kring och incidentrapporter om dessa blir bilden annorlunda. Det tar tid att ställa om. Det tar tid att skapa långsiktiga styrningar men också förutsättningar. Inte minst i en situation då det svenska jordbruket är under hård press behöver vi också jobba integrerat. Det här hör ihop – vår svenska produktion och krisberedskapen. Jag noterar att det inte finns särskilt många förslag på åtgärder i ministerns svar. Det hänvisas till strategin. Den är viktig. Det är kommande återkopplingar från både MSB, som skriver en del om detta, och Försvarsmakten. Vår gemensamma strävan måste vara att lyfta upp detta som en prioriterad fråga i totalförsvarsplaneringen. 79 Statsrådet (S): Precis som jag sa i mitt förra inlägg har regeringen gett myndigheterna i uppdrag att belysa hela frågeställningen, bland annat ansvarsfrågan som du tar upp, . Den kommer att belysas. Den första rapporten kommer vi att få . Det kommer givetvis att komma en lång rad förslag för hur de här frågorna ska hanteras. Det är en mycket komplex fråga. Den handlar om mycket annat än bara själva livsmedlet. Det handlar, som har nämnts, om transporter, it-system, elnät med mera. Det är också avgörande att man samverkar, samordnar och planerar det här. Beredskapen beror på ett stort antal samverkande faktorer om vi ska lyckas. Jag ser därför med tillförsikt på det arbete som inlett inom den samrådsgrupp man kallar för Skal, samarbete krisberedskap av livsmedelsförsörjning. , , Försvarshögskolan, polisen och flera myndigheter, LRF och kommuner har inlett ett projekt om samhällssäkerhet och civilt försvar inom jordbrukssektorn och livsmedelskedjor. Det blir ytterligare ett bidrag för att förbättra vår livsmedelsberedskap. Vi har en del arbete framför oss. På grund av det förändrade säkerhetsläget är det ett mycket viktigt område att jobba vidare med. Vi är nog bara i början. 80 (C): Det är givetvis mycket som ska återtas och reflekteras över . Det blir viktigt att följa upp uppdraget, hur vi ska gå vidare med totalförsvarsplaneringen i nästa steg. Det hänvisas till solidaritetsöverenskommelsen, klausulen mellan EU-länderna. Man kan också vända på frågan och fundera på ifall något annat land i krisläge skulle behöva vår hjälp med livsmedel, hur mycket kan vi då hjälpa till med med den produktionsnivå vi har ? Och vilka konsekvenser kan det få i nästa steg, ifall vi också hamnar i ett krisläge? Det finns många bra reflektioner. Men ministern poängterar också en viktig sak; nyckeln till bättre försörjningsberedskap ligger i en kraftigt ökad livsmedelsproduktion. Det skriver jag verkligen under på. Det handlar också om hela-landet-perspektivet. Att minska sårbarheten, att minska transporterna, att bygga hållbarare transporter och att minska miljöpåverkan – flera värden kan ingå i helhetsperspektivet och arbetet för att göra samhället mer robust och långsiktigt ansvarstagande. Det gäller även att engagera fler civila i att ta ansvar och initiativ. Det ska bli intressant att se om ministern kommer att reflektera över hur vi kan minska importberoendet och öka livsmedelsproduktionen i . Det här är en viktig del. Sedan finns det andra frågor som rör vattenförsörjning och annat som också kommer att ingå som viktiga perspektiv på livsmedelsfrågor. Tack för svar! Och tack för debatten! 81 Statsrådet (S): Även vår livsmedelsexport är en del av vår självförsörjningsgrad. har vi en självförsörjningsgrad på och en export på . Om vi lyfter in exporten har vi faktiskt en självförsörjningsgrad på . Jag tror att livsmedelsstrategin också kommer att handla om att öka vår export. Det handlar egentligen om att öka vår totala produktion. Vare sig produktionen konsumeras i landet eller utanför landet är den viktig på många olika sätt. Den är viktig för tillväxt, för sysselsättning och för landsbygden som den bidrar till att säkerställa en självförsörjningsgrad i orostider på ett bättre sätt. Livsmedelsstrategin är en viktig del i den här frågan. Här har regeringen hög ambitionsnivå. Den proposition som kommer att läggas på bord handlar givetvis om att öka vår produktion. Sedan kommer man också att ha handlingsplaner för att man ska nå målen. De kan se olika ut beroende vilken regering som har makten och hur man snabbt vill nå de mål som jag hoppas att man kan anta gemensamt här i riksdag och att man i en så viktig fråga törs lägga partipolitisk prestige i papperskorgen och anta målsättningarna med ett tungt klubbslag. ökar vi vår livsmedelsproduktion i landet . Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2015/16:546 om alkobommar vid de svenska hamnarna 82 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag och regeringen kommer att gå vidare med införandet av automatiska alkotester av förare som anländer till svenska hamnar. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att förbereda införandet av anläggningar för nykterhetskontroll, så kallade alkobommar, i tre till fem hamnar som bedöms lämpliga för detta. I uppdraget ingår att identifiera och föreslå tre till fem lämpliga hamnar utifrån trafikvolym, kostnader, infrastruktur och kontrollsituation, samt med hänsyn till rådande konkurrensförhållanden för hamnarna. I uppdraget ingår även att förbereda upphandling av anläggningar för nykterhetskontroller , och ska för uppdragets genomförande bidra med kunskap och erfarenheter utifrån sina respektive sakområden, i syfte att åstadkomma goda och effektiva lösningar för en nyktrare trafik. Förste vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. § 20 Svar på interpellation 2015/16:558 om id-kontrollernas effekter för 83 Statsrådet (S): Boriana har frågat mig om jag delar statsrådet uppfattning om Sydsvenska Handelskammarens rapport. Hon har även frågat vilka åtgärder jag vidtagit och avser att vidta för att begränsa de ökade kostnader och negativa effekter som införandet av identitetskontroller oundvikligen får för i första hand resenärer och transportörer, men också för samhället i övrigt. Sedan de tillfälliga id-kontrollerna aviserades har jag besvarat ett stort antal frågor från med anknytning till kontrollerna. Jag har betonat att regeringen är väl medveten om de konsekvenser kraven på tillfälliga id-kontroller vid resor från har medfört för både transportörer och resenärer. Omständigheterna som ligger till grund för införandet av såväl tillfällig gränskontroll vid inre gräns som id-kontroller är extraordinära. Att de införda åtgärderna får vissa negativa effekter i är tyvärr en oundviklig följd av den uppkomna situationen. Exakt hur stora kostnaderna är har jag ingen uppfattning om, och summan kan säkert variera utifrån vilka antaganden man lägger till grund för beräkningen. En relevant fråga att ställa är också hur stora kostnader samhället hade haft om regeringen inte hade tagit sitt ansvar och vidtagit åtgärder för att hantera den stora tillströmningen av asylsökande . I den ekonomiska vårpropositionen anger regeringen att en rimlig utgångspunkt är att transportörerna bör få kompensation för de ökade kostnader som följer av id-kontroller. Regeringen undersöker därför möjligheterna att införa en sådan kompensation, bland annat i förhållande till . Frågan är under beredning inom . För att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar för kommuner och landsting kommer regeringen att föreslå att tillförs kommunsektorn och framåt. 84 BORIANA (M): Tack, infrastrukturministern! Dock saknar jag fortfarande svar på mina två enkla frågor som kan besvaras med bara ja eller nej. Delar ministern sin kollega uppfattning om Sydsvenska Handelskammarens rapport – ja eller nej? Om ministern har missat vad sa kan jag påminna henne. ifrågasatte nivån på kostnaderna för minskad arbetspendling i som ett resultat av alla tågförseningar och alla andra olägenheter för alla typer av transporter i samband med gränskontrollerna. Enligt Handelskammarens beräkningar uppgår dessa kostnader till 2,9 miljoner per dag. Det blir 1,5 miljarder , en svindlande summa. Vi som sitter i trafikutskottet kan bara föreställa oss vilka fantastiska satsningar dessa pengar hade kunnat användas till. Vid beräkningen har Handelskammaren beaktat krympningen av arbetsmarknaden. Skåningar är inte längre benägna att söka jobb i med omnejd i samma utsträckning som tidigare när pendlingstiden har ökat med . Den regionala turismen har också minskat. Det är krångligt att åka och förlusta sig i om man måste byta tåg och visa pass två gånger. I rapporten uttrycks farhågor om att både inhemska och internationella investeringar kommer att minska om uppfattas som två skilda regioner. Detta skapar oro på både den svenska och den danska sidan. Ministern kan fråga sina socialdemokratiska partivänner i eller i övriga hur hårt har jobbat för en fungerande integration vid och vad som står på spel. Befolkningsutmaningarna och en minskad arbetsmarknad är det sista som behöver . Jag vill gärna upprepa min fråga till infrastrukturministern: ministern att de beräknade kostnaderna är realistiska – ja eller nej? I sitt svar säger ministern att hon sedan slutet av har besvarat ett stort antal frågor med anknytning till gränskontrollerna. Men faktum kvarstår. Ingen av de inblandade – vare sig Skånetrafiken, rederierna eller Handelskammaren – har uppfattat vad regeringen tänker göra för att minska de negativa effekterna. Att anse sig ha lämnat ett svar är inte detsamma som att mottagaren har uppfattat svaret. Jag vore jättetacksam om ministern kunde komma med tydliga, explicita och exakta exempel. 85 (S): När Boriana skriver en väldigt angelägen interpellation kan man få intrycket av att Boriana och inte tycker att det är en bra idé att ha id-kontroller. Därför är det bra att man påminner sig om att Boriana och var med på införandet av id-kontrollerna. Sedan valde man i slutändan att lägga ned sina röster när det kom till beslut här i kammaren, men det uppfattar jag och väldigt många med mig mer som en liten taktisk manöver. Sanningen att säga vill ju och Boriana stänga gränserna helt och hållet. Men det som debatten rör nu är konsekvenserna av de införda id-kontrollerna. Som statsrådet också säger har de naturligtvis en negativ inverkan på utvecklingen i . Men situationen var den att man hade ett väldigt kraftigt ökat flyktingmottagande. Hade man inte hanterat den situationen är det klart att det hade blivit stora konsekvenser för arbetsmarknaden i alla de kommuner som finns i . Den rapport som Boriana hänvisar till är väldigt intressant. Jag tror inte att poängen med den rapporten är om siffrorna stämmer exakt eller inte, utan jag tror att det är klokt att man läser den rapporten som att Öresundsintegrationen har stor betydelse för näringslivet i och näringslivet i . Det får stora konsekvenser om man gör störningar i den integrationen och i den gränspendling som sker. Att visa detta tror jag är huvudsyftet med rapporten. Sedan visar den på storheter. Rapporten säger att det inte är fråga om exakta tal, utan om uppskattningar, men den vill visa på storheterna, och storheterna finns där. Det viktiga nu är att man vidtar åtgärder för att lösa den uppkomna situationen och göra det bästa av situationen. Det är klart att det krävs två parter för att göra det bästa av de kontroller som finns . Jag har sett hur den arbetar väldigt intensivt med detta, men det krävs också att den danska regeringen svarar upp på samma sätt. Jag hoppas att det samarbetet löper på bra och att det kommer lösningar som underlättar för gränspendlarna. Men i väntan på det måste man vidta andra åtgärder. samarbetsminister , som Boriana hänvisar till i sin interpellation, träffar också sina kollegor i . hade diskussion och debatt om de här frågorna i . Då redovisade de nordiska samarbetsministrarna hur de nu intensifierar arbetet med de här frågorna, bland annat genom att generalsekreteraren i fortlöpande analyserar konsekvenserna av de tillfälliga gränskontrollerna och säger hur man kan vidta åtgärder för att underlätta gränspendlingen. Men man har också gett i uppdrag att intensifiera sitt arbete med att avlägsna gränshinder och därmed främja människors och företags fria rörlighet. Det är klart att det görs en hel rad saker för att underlätta för gränspendlingen. Kontrollerna är ett bekymmer, men denna regering tar de initiativ som behövs för att göra detta så enkelt som möjligt. 86 Statsrådet (S): Som alldeles konstaterade finns det en ganska bred uppslutning i den här kammaren om behovet av att vidta extraordinära åtgärder i en extraordinär situation. Till skillnad från stod dock regeringen upp för den insikten hela vägen, också genom beslutet. Det kan jag stå för . Att ta ansvar i en svår situation är ett av de tecken på att man är regeringsduglig som jag tror att svenska folket uppskattar allra mest. Att backa ur och lägga ned sina röster är inte särskilt ansvarsfullt. Samhällets totala kostnader för den stora asylinvandring vi hade uppgår till mångdubbelt mer än de 1,5 miljarder som Boriana och den här rapporten hänvisar till. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och med tanke på behovet av att långsiktigt värna svensk välfärd och svensk tillväxt var detta därmed ett alldeles nödvändigt beslut, som dessutom är mer ekonomiskt fördelaktigt än att upphäva id-kontrollerna innan vi kan säkerställa inre ordning och säkerhet. Jag sa i mitt svar att jag inte kan göra någon bedömning av huruvida de siffror som anges i rapporten är korrekta eller inte. Det beror lite grann på vilka utgångspunkter och parametrar man har. Vi är medvetna om att den här åtgärden medför störningar, både för pendlare och för integrationen i , och vi vill naturligtvis se till att de nackdelarna minskar så mycket som möjligt. Vi har en fortlöpande dialog med danska ministrar, jag på min sida med den danska transportministern och och med sina motsvarigheter, för att hitta så smidiga och ”okrångliga” sätt som möjligt att genomföra id-kontrollerna. Men så länge EU-länderna inte kan hålla den yttre gränsen och komma överens om ett fördelningssystem inom EU har vi ett behov av att vidta de åtgärder som krävs för att också fortsättningsvis ska kunna hålla den nivå som vi har . Det behovet kommer att kvarstå . Jag kan nämna ett par åtgärder som vi har vidtagit.