prot · H40942 · 2016-12-08 00:00:00 — Ingår vi den här typen av försvarsförbund innebär det att man också från finländsk sida får ett helt annat ansvar för den sjötomt som ansvarar för. Jag tror att det förtjänar att påpekas även i den finländska debatten. Som vi alla säger vet vi att en konflikt riktad mot , och även kommer att inbegripa inte minst . Därmed skulle man dras in i den. är svaret skyldiga. 162 (SD) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Skillnaden på en solidaritetsförklaring och en försvarsallians är mycket tydlig. En solidaritetsförklaring innebär inte att man säkerligen kommer att göra någonting. Om ett annat land hamnar i krig är det ett väldigt svårt beslut för ett land att ställa sig solidariskt och ingripa militärt. Det är ett tufft beslut, och det kommer bara att ske om man har en försvarsallians innan. Lojaliteten är ju självklar. Skulle angripas är det klart att ställer upp om vi har skrivit under på det och vice versa. Det tror jag att historien visar väldigt tydligt. Att det är bättre att ha en liten allians än att vara med i Nato beror på att Nato i det här läget är motpolen till . Om vi flyttar fram Natos gränser närmare ökar anspänningen i väldigt mycket. Det är i sig en stor fara. Det kan öka risken för missförstånd och upptrappningar. Blir det konflikter kommer det kanske att vara på vårt eget område. Det är ett klart mycket sämre alternativ än alternativet med och i allians. Min nästa fråga gäller försvarsanslaget. Alliansens försvarsanslag gick från av bnp till av bnp. Ni sög ur försvaret. Fast försvaret redan stod på knäna när ni tog makten fortsatte ni att suga ur det. Ni lade 2007 ett extra sparbeting som gjorde att er egen försvarsminister fick hoppa av i protest. Vi har ett materielhål – vi saknar materiel för tiotals miljarder till vårt lilla försvar. Min fråga är: Om alliansregeringen får en ny chans, hur vet vi att ni inte fortsätter att nedmontera försvaret? 163 HANS (M) replik: Jag tillhör dem som tycker att förtjänar att vara självkritiska till det vi gjorde och i vissa fall inte gjorde under alliansåren. Men detta har också lett oss till nya slutsatser och till att vi nu gör saker och ting. Vi har medverkat till ett försvarsbeslut där vi var med och såg till att öka de anslag som Socialdemokraterna initialt hade föreslagit. Vi närmast dubblerade dem, vilket bland annat har möjliggjort den satsning som sker på , den förbättrade ubåtsjakten och en del annat. Jag tycker att det finns all anledning för att fortsätta medverka till försvarsbeslut som innebär att vi stärker den svenska försvarsförmågan. Men är vi där vi är. Det är intressant att lyssna till och något trassliga syn på detta med försvarsallianser. Det är faktiskt väldigt svårt att instämma i att en allians med ett land skulle ge ökad säkerhet och trygghet men att denna skulle förnekas oss om vi samverkade med 28 länder, med en betydligt större ekonomisk kropp och en betydligt större tröskelförmåga. Dessutom, herr talman, måste jag vända mig mot sätt att betrakta världen. Man ser Nato som en motpart till . Därmed beskriver man också och i någon mening som något slags buffertstater, som en buffertzon mellan två rivaliserande makter. Jag är en del av väst. Jag är rätt övertygad om att när strateger och militärer i Kreml i tittar västerut över ser de att ett land som inte skulle stå stillatigande vid sidan av om en militär våldtäkt av , eller skulle ske. Det är så som det har beskrivits i Bringéus rapport och på annat håll: Inträffar en konflikt i kommer oundvikligen att dras med. Då tycker jag att det är bra att ha många vänner och inte bara en. 164 (S) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag är inte den som brukar gå upp och försvara , men jag måste bara ta tillfället i akt. Precis som kommer jag ihåg hur stod i och skar ned budgeten för försvaret så till den milda grad att försvarsminister avgick. Jag kommer också ihåg det som sas om försvaret som ett ”särintresse”. Det här gjorde att det tillsattes en grupp politiker där de borgerliga ingick, Genomförandegruppen. För att ”komma in” i budgeten tog man bort en stor mängd materiel i de beställningar som gjordes. Allt det här skulle man utföra . Det var en enorm besparing. Jag tror att det var försvarsminister som tillsatte den gruppen. I allt det här tror jag inte att man egentligen ville ont. Men när man står inför beslut som man tvingas fatta utifrån ekonomi blir det ibland fel, oavsett om man heter eller . Man kanske inte inser hur svårt det kan vara. Med anledning av detta skulle jag vilja ställa en fråga. Skulle det återigen kunna hända att man får ett förslag från sina borgerliga kamrater som gör att man måste skära ned budgeten? 165 HANS (M) replik: Om vi nu ska ha historiska budgetdebatter finns det all anledning att fördjupa sig något i dem. För det första: Som jag sa tycker jag att det finns skäl att vara självkritisk till en del som gjordes och en del som inte gjordes under åren 2006−2014. Min fråga är: Är självkritisk till vad Socialdemokraterna gjorde åren ? Jag kommer från . Det är en av de orter som drabbades av den förbandsdöd som flög genom och , då svensk försvarspolitik var lika med förbandsnedläggningar. Finns det någon form av självkritik även hos Socialdemokraterna? För det andra: Kan peka på vilka av de budgetförslag Socialdemokraterna lade fram under alliansåren 2006–2014 som innebar att man ville ha mer pengar till försvaret? Sanningen är den – det kommer jag ihåg mycket väl – att ni till exempel i valrörelsen hade ett rödgrönt valmanifest där ni tillsammans krävde neddragningar på 2 miljarder. Hade detta blivit regeringens politik hade vi stått i ett än djupare hål som vi skulle få gräva oss ut ur. Jag tycker nog, herr talman, att det finns all anledning för Socialdemokraterna att tala med lite mindre ord och framför allt kanske med lite större ödmjukhet och självkritik. Dessutom vill jag påminna om att vi har en försvarsuppgörelse som är en del av. Det grundbud som och gav oss i Alliansen var på 6,2 miljarder. Det slutade på 10,2 miljarder. Det tycker jag är en väsentlig förbättring, som vi stod för under de här förhandlingarna. Lite självkritik och lite ödmjukhet är min enkla gåva till Socialdemokraterna. 166 (S) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Det är nog den omvärldsbevakning som man för tillfället har som gör att det händer saker med försvarets ekonomi. före nedläggningen i beslutade man att lägga ned F 15 i . Då stod det mellan och , och förlorade. Jag är mycket medveten om vad som hände. Jag vet vad jag uttryckte för ord när F 15 försvann. Och jag tycker fortfarande att det är sorgligt. Bygden har varit präglad av det här mycket . Den egentliga orsaken till att jag begärde replik är att jag just nu i kammaren upplever att de borgerliga partiernas företrädare och inte är överens angående Försvarsberedningen, inte ens om formerna för en försvarsberedning. Är det så att vi kommer att forma en försvarsberedning utan vissa partier i den borgerliga alliansen? Kan ni då fortsätta att kalla er en allians? Jag upplever att ni skiljer er åt sinsemellan i det ni har sagt . Kommer budgetarna från era respektive partier i så fall att se likadana ut, eller kommer det att skilja sig där också? Fler sådana frågor kommer att dyka upp inför en försvarsberedning. 167 HANS (M) replik: Jag är rätt trygg med att Alliansen vill åt samma håll. Det visar inte minst dagens markering från . Vi vill stärka den svenska försvarsförmågan. Vi uttrycker det på lite olika sätt, och vi har också landat på lite olika slutsatser i de förhandlingar som var inför det här försvarsbeslutet. Men riktningen råder det ingen som helst tvekan om. Vi alla fyra partier vill stärka den svenska försvarsförmågan. Vi alla fyra partier ser värdet av samarbete i form av Nato. Vi alla fyra partier är djupt bekymrade över den ryska utvecklingen. Det är klart att detta förenar oss och kommer att utgöra även inom detta område ett bra och stabilt regeringsunderlag. Den andra frågan som berörde handlade om den smärta hon uttryckte för nedläggningen av flygflottiljen i sin hemkommun . Det är detta som är problemet. Vi har ort efter ort i som kan berätta om precis samma smärtupplevelser när en flygflottilj, ett förband eller någon annan verksamhet avvecklades och lades ned. Det var svensk försvarspolitik under de socialdemokratiska åren och . Förband efter förband, verksamhet efter verksamhet, lades ned och avvecklades. När man riktar ett kritiskt finger mot Alliansen finns det skäl att vända det i riktning, peka på sig själv och fråga: Vilket ansvar har vi för den försvarsnedrustning som har skett i ? Vilket ansvar har vi som tillsammans med och tyckte att vi skulle dra ned på försvarsutgifterna? Det självkritiska fingret tror jag skulle göra Socialdemokraterna gott. Vi är också självkritiska. 168 (SD): För tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservationerna 5, 6 och 11. Totalförsvaret och krisberedskapen är viktiga för vår trygghet. När vi var nya i 2010 var vi ensamma om att vilja införa utbildning av värnpliktiga. Vi var ensamma om att vilja återgå till invasionsförsvar. Vi var ensamma om att vilja höja försvarsanslaget kraftigt. är vi inte ensamma längre. Försvar och samhällets krisberedskap I två av frågorna har alla andra partier ändrat sig. Alla vill nu ha utbildning av värnpliktiga tillbaka. Alla vill nu ha invasionsförsvaret tillbaka. I dessa två för försvaret helt centrala frågor där vi har gått före råder nu enighet. Det är bra! Problemet är att det inte finns någon majoritet för en förändring i den tredje frågan, att kraftigt höja försvarsanslagen. Vi var ju ensamma där 2010. är vi inte helt ensamma längre. är det två partier som kraftigt vill höja försvarsanslagen, och Liberalerna. Frågan är: Var är och Socialdemokraterna? Med den takt ni vill upprusta – i fasta priser – kommer det att ta innan vi i satsar av bnp på försvaret. Den takten är inte relevant. Den är alldeles för låg jämfört med hur osäkerheten har ökat i vårt närområde. Kom igen, om och Liberalerna kan prioritera försvarsfrågorna ordentligt ska fler partier kunna det. Putsa gärna på retoriken och försök ta olika poäng i debatten! Det tillhör försvarspolitiken det med. Men glöm framför allt inte att budgetera betydligt mer resurser till försvaret. Innan upprustningen tar effekt måste en hel del svarta hål i försvaret köpas ut. Köpas ut måste också alla fredsanpassningar i försvaret som inte är relevanta i ett invasionsförsvar. Övriga länder i är i snabb takt på väg emot försvarssatsningar på av bnp. Det kommer att vara verklighet . Varför satsar den på att nå detta viktiga mål först ? Den strategin är sanslöst oansvarig. När vi ska återta invasionsförsvaret måste hela systemet fungera som ett väloljat system av system. Det är vi överens om mellan partierna. Vi är också överens om att alla försvarsgrenar är viktiga. Vi behöver fungerande luftförsvar, sjöförsvar och markförsvar. Vi behöver också hemvärn, ett civilt försvar, och hushållen bör ha en egen krisberedskap. Vi anser att det också behövs ett driftvärn. Angående driftvärn har inte de andra partierna gjort några ställningstaganden . Totalförsvaret som helhet ska kunna avvisa kränkningar men också avgöra mot inträngande stridskrafter. Att kunna hejda intrång i flera riktningar är viktigt, men vi bör också kunna avgöra i åtminstone en riktning. Vi anser att försvaret för att nå detta mål måste ha en viss volym, och vi anser att försvaret måste vara klokt utgångsgrupperat. Vi ska kunna bedriva en offensiv försvarstaktik men med defensivens fördelar. Vi tror inte att en eller två armébrigader kan lösa dessa uppgifter för hela som regeringen tror. Vi behöver flera förband. Försvaret behöver vara väl samplanerat mellan fältarmén, hemvärnet och lokalförsvarsförbanden. Vi anser att åtta armébrigader med 40 000 officerare och soldater med understöd av 38 000 officerare och soldater i olika fördelningsförband är en normalnivå för den svenska armén. Vi vet inte var en fiende eventuellt kommer att angripa, men vi måste kunna försvara huvudstaden med , flygbasen , Norrbottens kustland, , och Blekinges kustland. Försvar och samhällets krisberedskap Vi föreslår därför också uppsättande av tre amfibiebrigader med sammanlagt 18 000 officerare och soldater. Dessa brigader ska ha kompanier för rörlig kustrobot. Vad gäller antalet ubåtar måste vi ta hänsyn till att minst en av tre ubåtar alltid kommer att befinna sig i varv. Vi måste också ha ubåtar ständigt grupperade utanför och . Vi hinner nämligen inte ta ubåtar långa sträckor vid behov i undervattensläge. Det gör att behöver minst tolv ubåtar i ett längre perspektiv, och i ett medellångt perspektiv kan vi klara oss med åtta. Förmåga till minläggning, minröjning och ubåtsjakt är viktig. Antalet ytstridsflottiljer bör utökas till tre med en på . Luftvärnet bör få större plats. Brigadluftvärnet bör utökas till en hel bataljon per brigad, och flygvapnet bör ha ett eget strategiskt luftvärn. Om vi behåller alla Gripen C/D i flygvapnet och dubblar tillverkningstakten på Gripen kan ha sammanlagt 200 , det vill säga tio divisioner. Köper vi in fler reservdelar, öppnar flygverkstaden i igen och anställer fler servicetekniker blir flygflottan mer operativ. Utbildningen av värnpliktiga bör utnyttjas till att öka antalet förband. Vi stöder fullt ut tanken på en försvarsallians med . Den kan ingås och optimeras efter hand. 169 (L) replik: tyckte jag nästan att jag inte riktigt förstod. säger i sitt anförande att vi ska behålla alla Gripen C/D som det svenska flygvapnet har . I det särskilda yttrandet som har lämnat i betänkandet upprepar man samma sak: ”När det gäller ombeväpningsfasen från JAS 39 C/D till JAS 39 E anser vi att Försvarsmakten bör få behålla samtliga Gripen C/D operativa inom flygvapnet.” Längre ned skriver man: ”Vi anser att det vore rimligare att flygvapnet får 100–200 stridsflygplan och att Gripen C/D kan opereras .” Varför är då detta så märkvärdigt? Jo, herr talman, det är märkvärdigt därför att meddelade övriga ledamöter i utskottet att man nu avser att ge regeringen ett bemyndigande att sälja just JAS 39 C/D, alltså de plan man till och med här i talarstolen påstår att vi behöver behålla. Därför blir ju frågan: Har satt ned foten i denna fråga eller inte? Det är en sak att utskottet och har gett regeringen bemyndigande att sälja försvarsmateriel vi inte har ett operativt behov av i Försvarsmakten. Det som är på väg att ske är dock någonting helt unikt, nämligen att man ger tillstånd till försäljning av sådant som försvaret behöver. Jag förstår inte på något vis hur ekvationen går ihop intellektuellt för . Är det så att man nu avser att ge regeringen detta bemyndigande måste jag ju ställa frågan vad i himmelens namn det är som har fått att – efter justering i utskott – helt ändra uppfattning i denna fråga. 170 (SD) replik: Det är inte så komplicerat egentligen. Hade vårt budgetförslag gått igenom hade man inte behövt sälja några C/D-plan. Det vill vi inte göra. Vi har en egen linje, så att säga, som innebär att vi vill ha fler än 60 plan – vi vill ha 200 plan. Att köpa är väldigt billigt samhällsekonomiskt för ; vi har egen tillverkning av stridsflygplan, vilket väldigt få länder har. håller nu på att koppla greppet kring marknaden, vilket är ett mycket intressant läge. Försvar och samhällets krisberedskap Varför har vi då ändrat oss i frågan som var uppe i utskottet ? Jo, vårt budgetförslag kommer inte att gå igenom. Det kommer inte att vara vår budget som är underlag för statens verksamhet, utan det kommer att vara regeringens budget. Då måste vi ta hänsyn till läget som det är. Vi är rädda att den befintliga numerären när det gäller plan som faktiskt kommer att finnas kan bli för låg, vilket blir en strategisk risk. Vi vågar heller inte delta i någonting som skulle kunna äventyra exportordrar av Gripen. Detta var ett trassligt ärende med många lösa tåtar i, men hade antagit vår budget hade det varit enkelt. Då hade vi inte behövt avveckla några C/D-plan alls. Vi tycker nämligen att det är fel linje. I det befintliga läget, där vår budget inte har blivit antagen i kammaren, måste vi dock gå den väg vi har gjort. 171 (L) replik: Det påstår är direkt felaktigt. Det är en sak att vi, när det gäller rena budgetfrågor, inte kan rösta emot regeringens förslag när våra alternativ faller. Men det här är inte en budgetfråga; det är fråga om ett bemyndigande. Vårt utmärkta kansli har inte under hela beredningsprocessen sagt att det blir omöjligt att neka regeringen bemyndigandet, så det duger inte riktigt att gömma sig bakom detta, . Du säger att vi behöver alla dessa C/och att vi hade kunnat köpa många fler om ert budgetförslag hade gått igenom. Det finns ett gammalt uttryck som lyder ”Bättre en fågel i handen än tio i skogen”, men den tesen är inte konform med politik. Vad ni gör nu är nämligen att avveckla flygplan vi faktiskt har, till förmån för en förhoppning om att ni ska köpa in ett okänt antal hundra nya flygplan. Detta håller inte. Jag ställer min fråga på nytt, för jag noterar att vägrar svara på den: Vad är det som får att över tolv vända i den här frågan? Har kontaktats angående detta? Vad är det som har fått er att ändra uppfattning, ? Var vänlig och svara på den frågan! 172 (SD) replik: Det är klart att vi diskuterar och analyserar underlagen tillsammans med andra som har kunskaper, men vi har inte haft kontakt med de rödgröna. Vi har bara meddelat de rödgröna att det nu finns en annan inställning från vår sida. Vi tycker att ditt utskottsinitiativ är väldigt bra, . Det skulle regeringen kunna ha med i nästa års budgetproposition, det vill säga att man kommer in till med en exportorder i taget. Det är en bra princip. Vi tycker att det är mycket bättre jämfört med hur budgetpropositionen ser ut . Vi vågar dock inte riskera att det blir en dipp i den befintliga numerären av stridsflygplan , och vi vill inte riskera exportordrar på Gripen. Det är nämligen viktigt. håller på att koppla greppet på marknaden, och de ordrar vi får i närtid kan påverka stora kommande ordrar som vi har möjlighet till. Försvar och samhällets krisberedskap Det var ju för väl att denna kammare beslutade att vi skulle utveckla egna stridsflygplan. Det är kanske det beslut som har räddat mest pengar. Jag kan inte se något beslut som har varit så lönsamt för oss. Det är nämligen utrett av en KTH-professor att det är gratis när vi köper Gripen. Samhällsekonomiskt är det positivt. Hade vi köpt amerikanska plan hade det kostat oss . Vi sverigedemokrater har alltid varit positiva till Gripensatsningen och till svenska ingenjörer, och vi ska förhålla oss positiva till utvecklingen av högteknologisk försvarsmateriel av detta och andra slag. Det är nämligen väldigt viktigt för landet. 173 (MP) replik: Jag noterade att rabblade upp än det ena, än det andra materielprojektet han vill satsa på – kanske på en detaljnivå jag inte hade önskat, men det är väl upp till hur mycket de vill gå in och pilla på alla muttrar och så vidare. Jag kan tycka att det är lätt att lova stora satsningar när man har en oppositionsbudget som kanske inte riktigt går ihop. Det är en klassiker att varje gång lämnar en budgetmotion konstaterar ekonomiska experter att det inte är genomförbar politik. Man räknar med besparingar som inte är realistiska och som inte skulle gå att genomföra. Det är väldigt stora nedskärningar framför allt på migrationssidan som inte går att göra även om man skulle vilja. Min egentliga fråga handlar dock om något annat. Vi har talat mycket om materielen, och jag skulle vilja gå in på den nya tidens krigföring och hybridhot. Vi har inte minst påverkansoperationer, någonting som aktuali-serades genom den person som i medierna har gått under namnet . Den personen fick lämna , men partiet självt menade i sitt pressmeddelande att personen inte utgjorde ett säkerhetshot. Man erkände åtminstone inte det, utan man hänvisade till att det blivit för mycket mediala skriverier. Utifrån detta skulle jag vilja fråga om tycker att utgjorde ett potentiellt säkerhetshot och att det var rätt att han, utifrån det perspektivet, fick lämna sin post. (TALMANNEN: Jag vill påminna om att vi debatterar utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap.) 174 (SD) replik: Vårt budgetförslag och de sparbeting vi har är kontrollräknade av , , så det är egentligen den du kritiserar. Det finns partiska ekonomer som säger att våra siffror inte går ihop, men återigen: Det är en kritik mot . Vi minskar alltså nyinvandringen. Att man tjänar pengar på det kan nog många räkna ut, för den invandring vi har haft matchar inte arbetsmarknadens krav just . Det är väldigt dyrt. I alla våra städer kan vi se att det finns stadsdelar där väldigt få är i arbete. Att man tjänar pengar på att inte ha en sådan typ av invandring är ju även mellan tummen och pekfingret självklart, men våra siffror är alltså kontrollräknade. Försvar och samhällets krisberedskap Jag tror att vi kommer att få se mycket påverkansoperationer från de nationer i världen som just nu sysslar med sådana, och är ett sådant land. Vi kommer att få se många personer som försöker ta sig in för att få information och påverka. Det kan drabba alla, så att säga. När det gäller Putilov hade han fått andra anställningar där han hade lyckats nästla sig in. Att han inte var lämplig att vara anställd hos oss blev ju med tiden klart. Jag hade ingenting med honom att göra, och jag vet inte vad han har för bakgrund. Om han var en farlig person i detta hänseende vet jag inte; jag känner mig bara säker med tanke på att han åtminstone inte kom in i försvarsavdelningen, där vi jobbar. Det är helt klart så att man bör vara observant på detta. Det kan jag hålla med om. 175 (MP) replik: Vad gäller budgeten kan man absolut skicka in många olika frågor till . Vi som har gjort det vet att de räknar på alla möjliga hypotetiska scenarier. Men bara för att de räknar med att det är hypotetiskt genomförbart betyder det inte att det skulle gå att genomföra i praktiken. Det handlar om de politiska realiteterna och om vilka internationella konventioner vi är förbundna till när det gäller att ta emot människor, till exempel. Det går inte att avveckla en myndighet hur snabbt som helst. Vilka samhällsekonomiska effekter blir det om man gör väldigt snabba förändringar av bidragssystemen, som räknar med? Det är detta jag hänvisar till när jag säger: Det här är inte någonting som jag tror går ihop rent ekonomiskt. Vad gäller Putilov noterar jag med viss glädje att det ändå är någon sorts framsteg. Vi går från att det här inte är ett problem till att det kanske är ett problem – man vet inte. Jag är glad över att åtminstone tar ett steg i den riktningen. 176 (SD) replik: Vad gäller konventioner och vad de sätter för gränser vet vi att den regering vi har sa: Konventioner är tvingande på så vis att vi inte kan stoppa invandringen till . Det sa statsministern. Men så gick det , och sedan kunde han stoppa invandringen. Regeringen gör alltså olika tolkningar av konventionerna – den saken är säker. Vi vet också att tillämpar Dublinförordningen rakt av. Det räcker med att vi jobbar med de avtal vi har. Då kan vi stoppa mycket av den invandring till som är förfelad och kostsam i de delarna. Det var de frågorna jag uppfattade. 177 (MP): Vi har ett försämrat säkerhetspolitiskt läge – så har det hetat . Orsaken är framför allt det ryska agerandet i vårt närområde. Genom en kraftig upprustning och ett folkrättsvidrigt agerande i har den ryska regimen visat att den är beredd att använda militär makt för att nå sina politiska mål. agerande går helt emot den europeiska säkerhetsordning som innebär att varje stat måste ha rätten att på egen hand, i demokratisk anda, utforma sin politiska framtid. Att detta är självklart i alla delar av är allvarligt. Försvar och samhällets krisberedskap Även i andra europeiska länder ser vi exempel på hur Putins regim försöker påverka politiken.