prot · H40911 · 2016-09-29 00:00:00 — Vi har fått höra från från Socialdemokraterna att målet är att man ska vara restriktiv med barnäktenskap och att huvudregeln ska vara att barn inte ska vara gifta. Jag tycker att det är fullständigt oacceptabelt med barnäktenskap – fullständigt oacceptabelt. Jag måste säga att jag tycker att det är häpnadsväckande att vi inte får samma tydlighet från Socialdemokraterna. Ekot lät göra en genomgång där de konstaterade att de hittat uppemot 16 fall där man i framför allt kommun har placerat minderåriga flickor tillsammans med deras vuxna makar. I ett fall rörde det sig om en 13-åring som hamnade tillsammans med sin 33‑åriga make. Det är extremt allvarligt. Jag tycker att det är upprörande att vi bara får höra ursäkter och lite mindre utläggningar om hur man arbetar för att motverka detta, när man inte tar i den riktigt relevanta frågan. Det är inte konstigt att vi har denna ordning, för om man läser lagen är det mycket tydligt: Barnäktenskap är förbjudet i . Man får inte gifta sig som minderårig i . Man får inte skicka i väg sin dotter till ett annat land och gifta bort henne där, enligt svensk lag. Men om man kommer som redan gift utan att ha någon tidigare anknytning till accepterar vi barnäktenskap, enligt svensk lag. Jag tycker att det är en fullständigt oacceptabelt ordning, och jag har motionerat om att vi ska avveckla den. Den enda klädsamma räddningen för den nästan ursäktande inställningen från Socialdemokraterna i frågan om barnäktenskap vore att ministern nu tydligt säger: Ja, vi ska ta bort denna ventil. Det ska inte få finnas några barnäktenskap i . En konkret och rak fråga till ministern är: Är ministern beredd att ta initiativ till att ta bort de ventiler som gör att man accepterar barnäktenskap och tillåter att barn systematiskt placeras tillsammans med sina så kallade makar, så som man gör i kommun där Socialdemokraterna har styrt sedan demokratin infördes? 22 Statsrådet (S): frågade i sitt första inlägg vad regeringen gör. Då redogjorde jag för det. Sedan sa hon att hon vill veta vad regeringen gör. Sedan säger att han inte vill ha några utläggningar om hur vi arbetar med den här frågan. Ni har rätt att ha helt olika synpunkter på detta, men jag kan ju åter förtydliga vad regeringen gör. Barn ska inte vara gifta i ; det är regeringens utgångspunkt. Den förra regeringen genomförde bra förändringar på området . Dock var de inte tillräckligt bra eftersom vi fortfarande har en situation som är svår, framför allt när det kommer nyanlända barn som är gifta. Därför kommer regeringen att se över dessa ganska nya lagstiftningar i ett tidigt skede för att se vad man ytterligare kan göra. Jag tycker inte att barn ska vara gifta i , och vi kommer att återkomma med direktiv. Den förra regeringen hade ju själv kunnat ta ytterligare steg . gör vi det genom att se över lagstiftningen, och vi kommer alltså att återkomma med direktiv om hur den ska se ut. Läget är i alla fall så här: När har ett barn att placera ska se på detta barn som ett barn. Det ska räknas som ett ensamkommande barn om han eller hon inte har föräldrar eller målsman med sig. Då ska man göra en utredning enligt och alla paragrafer i socialtjänstlagen som ger barnet ett starkt skydd. Man ska se detta barn precis som alla andra barn. Enligt FN förefaller tyvärr barnäktenskapen ha ökat under tryck på migration och krig i EU:s närområde. När ett barn som har blivit bortgift kommer till måste hantera detta barn som vilken flicka – som det ju oftast är – som helst och lägga mycket tid på att skapa förtroende hos henne så att hon ska veta att de vuxna som finns runt henne vill henne väl. Hon har rätt till ett boende som är det bästa för henne, rätt till frihet och trygghet som alla andra barn som placeras och möjligheter till utbildning och till ett eget liv. Detta är det uppdrag som har. Jag försökte i mitt tidigare inlägg redogöra för att stärker rekommendationer när det gäller hanteringen av dessa frågor genom att göra just en handbok, som efterfrågade. Vi förstärker också kunskapen genom ett centrum för ensamkommande barn där denna fråga självklart kommer att ingå. Att blir lag stärker förstås också flickornas rättigheter. Jag kommer att återkomma med fler förslag i den kommande strategin om våld mot kvinnor när det gäller hedersrelaterat våld. i är det centrum som arbetar på regeringens uppdrag med hedersrelaterade frågor. Där finns också en nationell telefon som man som myndighet eller annan aktör kan ringa till om man vill ha vägledning i frågorna. Så ja, vi jobbar mycket med det här! Jag kan försäkra er att jag inte tycker att barn ska vara gifta. Därför kommer vi också att se över lagstiftningen . 23 (M): Det är uppenbart att ska jobba med frågorna men att det inte blir som man hade tänkt sig. Det var också därför jag frågade hur statsrådet skulle säkerställa att barn i får hjälp att komma ur äktenskap som har ingåtts mot deras vilja. Det är uppenbart att det inte fungerar. Det ser vi dels genom rapporter, dels genom vad vi kan läsa i medier runt om i . Vi kan också läsa att de 132 barn som finns med i rapporten är spridda över 80 kommuner, vilket gör att det är svårt för kommunerna att ha den kompetens som behövs för att kunna säkerställa att barnen får den hjälp och det stöd som de har rätt till. har inte kunnat hitta ett endaste fall under föregående år där ett barn har blivit omhändertaget med stöd av lagen om omhändertagande av unga. Rapporten visar också att inte har orosanmält alla barn vidare till och att när man har fått en orosanmälan sedan inte har gjort så mycket åt den. Frågan är återigen: Hur säkerställer man att det blir som man hade tänkt sig? Det är klart att kommuner behöver riktlinjer, men man måste också säkerställa att det blir som man har tänkt sig. Jag tycker inte heller att barn ska vara gifta. Där är vi överens, och det är skönt. Men barnäktenskapen i ökar, och därför är frågan: Är statsrådet beredd att förbjuda barnäktenskap helt, det vill säga att inte heller de som kommer hit ska fortsätta att vara gifta? 24 (M): Jag tycker att avslutningsord är någonting som ministern verkligen måste svara på. Därför kommer jag att upprepa fråga: Är ministern beredd att göra det som verkligen krävs för att förbjuda barnäktenskap, nämligen att helt ta bort möjligheterna för minderåriga att vara gifta här i ? Jag tycker att de insatser som ministern har talat om här i talarstolen är jättebra. Jag vill inte på något sätt förringa dem. Men det som gör mig upprörd är att ministern står och håller långa utläggningar om det hon gör men struntar i att ta tag i det hon verkligen borde ta tag i, nämligen att ta bort den ventil som finns i lagstiftningen som gör det möjligt för minderåriga som kommer hit som flyktingar att fortsätta att vara gifta. Den signal ni sänder ut till unga flickor som har blivit bortgifta i sina hemländer och som har flytt i hopp om att få en ljusare framtid och frihet här i är att ni välkomnar dem med att de får fortsätta att leva i det förtryck som de tog med sig från hemländerna. Det är fullständigt oacceptabelt. Jag måste säga att det är häpnadsväckande att ministern inte kan ge ett rakt svar utan kommer med ursäkter. Hon säger att det är svårt när det kommer nyanlända som är gifta och att vi kan se vad vi kan göra. Det här borde vara glasklart. Det borde vara den enklaste frågan i världen. Det är bara att ta bort undantaget i lagstiftningen. Vi borde ha gjort det i alliansregeringen. Vi borde ha gjort det när vi skärpte lagen och förbjöd barnäktenskap. Men vi förutsåg inte problemet, för det var inte något problem som man talade om i den svenska politiska debatten och inget problem som förekom. Det är någonting som har kommit i och med de enorma flyktingströmmar som har kommit . har vi det konkreta problemet på bordet, och det är häpnadsväckande att ministern inte kan ge ett tydligt svar om att hon tänker göra någonting åt det. 25 Statsrådet (S): Då får jag säga att det gläder mig att har uppmärksammat de här frågorna . Vi som har jobbat med sexuella och reproduktiva rättigheter och 1995 och på de stora internationella konferenserna visste att de fanns. Därför säger jag detta: Vi har ett arbetssätt i . Om vi vill förändra lagstiftning utreder vi frågan och ser på olika konsekvenser av den. Det kommer vi att göra även i det här sammanhanget, och vi har redan aviserat att vi ska göra en översyn av lagstiftningen. Jag vill inte att barn ska vara gifta i . Jag tror att jag har sagt det fem gånger, och jag säger det för att jag verkligen tycker det. har gjort rapporten med en självkritisk hållning. Man tog ett eget initiativ, och man ville veta hur man själv behandlar de här frågorna. Jag utgår från att man tar tag i frågor som handlar om att orosanmäla alla gånger när det ska göras och att man verkligen ser de här barnen som ensamkommande barn. Jag är själv ansvarig för , och inom ramen för detta har jag ofta samtal med kommuner och socialtjänst och den sociala barn- och ungdomsvården. Jag vet att de tar frågorna på stort allvar och att de verkligen står på flickornas sida. De har haft en mycket tuff situation. Hade den tidigare borgerliga regeringen stärkt den sociala barn- och ungdomsvården, vilket en oerhörd mängd rapporter efterfrågade även , hade man kanske haft ännu bättre förutsättningar att verkligen ge varje barn det individuella stöd som det har rätt till enligt socialtjänstlagen. Jag jobbar hårt med de här frågorna, och det kommer jag att fortsätta göra. Jag vill inte att barn i ska vara gifta, och jag vill att jämställdheten ska omfatta alla. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:776 om förslag om förenklingar av momsdirektivet 26 Finansminister (S): har frågat mig vilket av de två alternativa sätten att utforma skattesatserna på momsområdet som presenteras av i handlingsplanen för moms som jag föredrar. presenterade en handlingsplan för moms . Handlingsplanen utgör en sammanfattande presentation av framtida arbete på momsområdet. Handlingsplanen innehåller inga konkreta förslag. Avsikten är att ska presentera konkreta förslag och . Ett av de områden som nämns i handlingsplanen är skattesatserna, och nämner två alternativ för hur skattesatserna skulle kunna vara utformade . Det ena alternativet innebär att förteckningen över de varor och tjänster som det är tillåtet att tillämpa en reducerad skattesats på moderniseras och utökas. Utgångspunkten för det andra alternativet är att medlemsländerna helt ska få välja vilka varor och tjänster som kan beskattas med en lägre skattesats. Vi väntar nu på att ska presentera det förslag som handlar om skattesatserna. Det är inte känt vad kommer att föreslå. Så snart som de presenterat sitt konkreta förslag kommer regeringen att ta ställning till det. 27 (M): EU har ett mycket komplicerat regelverk för moms. Orsaken till det är att när man började titta på momsfrågorna i EU kom man fram till att man skulle försöka ordna regelverket på så sätt att om en vara eller tjänst produceras i ett land men säljs i ett annat ska momsen betalas i det första landet. Det här har man sedan successivt ändrat därför att det har skapat problem med skattekonkurrens. Ett konkret exempel på det är . De har placerat sitt huvudkontor i därför att det är låg moms där. På så sätt har de tidigare kunnat betala låg moms och ändå sälja sina digitala produkter runt om i hela . Av flera ytterligare skäl har man övergått till principen att moms ska betalas i det land där en vara eller tjänst säljs. Det gör att mycket av det enorma regelverk som har omgärdat kring moms inte längre behövs. Det här regelverket har syftat till att försöka minska möjligheterna till skattekonkurrens, alltså att länder tävlar genom att ha så låg moms som möjligt för att locka företag att förlägga sin verksamhet dit. när det här inte behövs längre har tagit fram två olika förslag på hur man ska hantera detta. Det ena är att man förenklar regelverket och det andra att man i princip tar bort det helt och hållet. Jag tycker att det är ganska självklart hur man borde agera i det här läget, och det är att regelverket tas bort helt och hållet och att man fullständigt återger medlemsstaterna rätten att själva styra momssatserna. Om det inte längre finns ett behov av att lösa ett problem gemensamt i EU är det självklart att frågan ska ligga här i och vara en medlemsstatsfråga. Det är ganska svårt att se vad som skulle vara argumentet för att inte tillämpa den principen. Jag tycker att det blir lite rörigt när det gäller hur regeringen förhåller sig till den här typen av frågor. I den allmänna debatten vill finansministern och statsministern säga: Vi vill inte skicka mer makt än nödvändigt till EU. är den stora paradfrågan för , statsminister , att vi ska upprätta en så kallad social pelare och skicka mer makt ned till för beslut i en rad frågor som vi beslutar om på nationalstatsnivå. När det gäller frågan om momsen kan finansministern inte ge ett tydligt besked om var hon står. Vi lever i då det finns ganska stark kritik mot globalisering och internationellt samarbete. Som alla vet hölls brexitomröstningen precis , och vi har en växande rörelse inom som ifrågasätter värdet av den europeiska unionen. Jag tycker att den europeiska unionen är viktig, men det är också viktigt att man ser till att inte ge onödigt mycket makt till , dels av principiella skäl, för att det är fel, dels för att det skulle göda krafter som helt vill åsidosätta internationellt samarbete. Jag skulle vilja ha ett tydligt besked från finansministern om att hon, nu när hon har chansen, tydligt verkar för att återföra makt till medlemsstaterna. Det kan hon nu göra i den här konkreta frågan. 28 Finansminister (S): När man lyssnar på låter det som att han tror att momssystemet bygger på det som man kallar destinationslandsprincipen, det vill säga att momsen betalas i det land som köparen befinner sig i. Men så är inte fallet, och tror han det är det en missuppfattning. Det är inte så , och det är tveksamt om sådana regler kommer att bli verklighet och i så fall när. Det gör att den här frågan är betydligt mer komplicerad än den framstår som när bygger sitt resonemang på att destinationslandsprincipen redan råder. Att lämna över hela beslutsfattandet till medlemsstaterna har en rad komplikationer som inte tar hänsyn till, givet att han utgår från att det är en annan princip som gäller för beskattning än vad som de facto gäller. 29 (M): Det här är en ganska typisk debattstil från finansministerns sida. Hon tar en liten detalj i resonemanget och förstorar upp och misstolkar den. På så sätt undviker hon att svara på den egentliga frågan. Jag är mycket väl medveten om att vi inte har ett fullt utvecklat system med destinationslandsprincipen, men vi är på väg i den riktningen. Det är tydligt att vill dit och att de flesta medlemsstaterna vill gå i den riktningen. Med den riktningen följer också en enkel princip om att det blir lättare att återföra mer beslutandemakt till medlemsstaterna. handlar det inte om någonting som jag bara hittar på här, utan nu handlar det om två konkreta förslag från . Båda de konkreta förslagen från är genomförbara. I annat fall hade inte presenterat dem. De är genomförbara. Vissa medlemsstater har markerat att de föredrar det ena förslaget och andra har markerat att de föredrar det andra. Jag tycker att det vore bra om tydligt ställde sig på den sida av den här debatten som tydligt vill återföra makt till medlemsstaterna. Men finansministern vill tjafsa om historiska detaljer i stället för att verkligen svara på frågan vad hon vill. Det här har blivit ganska symtomatiskt för hur regeringen förhåller sig till EU-frågor. står i talarstolen och säger: ska vi inte ha några fördragsändringar; vi ska inte flytta mer makt till EU. Men sedan är den enda fråga han egentligen driver i EU att flytta mer makt dit i och med den sociala pelaren. I valrörelsen inför Europaparlamentsvalet satt i debattstudion i tv och sa att hon inte var för någon EU-skatt. Men i Socialdemokraternas handlingsprogram står det att de vill ha en EU-skatt. Socialdemokraterna har en märklig relation till EU. De säger en sak. Sedan gör de någonting annat. Och när man försöker ställa dem mot väggen är de inte intresserade av att svara på frågan. Jag ställer nu en mycket rak fråga till . har vi chansen att återföra mer makt till medlemsstaterna, till , till riksdag, från EU. Tänker du ta den chansen eller inte? 30 (M): Tack, och , för debatten än så länge! Historien om momsplikten och hur den utvecklats i EU har blivit en ganska lång och mödosam följetong för många svenska företag. Man upplever att det har blivit oerhört krångligt att i en utvecklad, digitaliserad värld göra affärer på en inre marknad. Hot om dubbelbeskattning och underliga, svåra och krångliga regler har tyvärr bidragit till att kraftigt hämma företagsklimatet och utvecklingen av en annars snabbt växande bransch. Den skulle kunna explodera och fortsätta utveckla svenskt näringsliv. Det är dessutom en bransch där råkar ligga i framkant och har möjlighet att få ett försprång internationellt. Mycket har hänt . Förändringen av momsprinciperna har bidragit till att göra det enklare för exempelvis appföretag att sälja sina produkter och beskattas på ett rimligt sätt. Det gör det förståeligt och rättvist och gör så att svenska företag kan konkurrera med företag i andra länder. kan därmed vara ett attraktivt land att stanna kvar och bedriva sin verksamhet i, trots att lockar med mer attraktiva skatteregler eller att lockar med kompetent personal, till exempel kodare, programmerare och allt annat. Frågan om momsplikten och hur detta system ska se ut är mycket stor och borde väcka ganska stort intresse. har en ganska spetsig formulering i sin frågeställning. Men när vi nu har chansen att diskutera det här i salen vill jag passa på att fråga finansministern hur hon ser på frågan framöver. Jag förstår att hon vill vara tydlig med att inte har landat i något färdigt förslag som man kan ta ställning till . Men vilken riktning ser hon framöver? Vilka bärande principer vill den se framöver? 31 Finansminister (S): säger att destinationslandsprincipen är en liten detalj i det som vi diskuterar. Så är det inte alls. Interpellationen är ju ställd utifrån den principen, nämligen att de här reglerna inte längre behövs på EU-nivå när destinationslandsprincipen gäller. Jag försöker stilla påpeka att destinationslandsprincipen inte är införd och att det är oklart om och när den kommer att införas fullt ut. Grunden för frågan ser alltså något annorlunda ut än vad som framgår när man lyssnar på . Det är också viktigt att påpeka att inte har lämnat något konkret förslag som ländernas regeringar ska ta ställning till. Det kommer att komma eller . I vilken utsträckning det ska vara upp till länderna att bestämma vilka varor och tjänster man ska ha nedsatt moms på och inte beror till stor del på hur destinationslandsprincipen genomförs. Om man inte har en destinationslandsprincip, om man gör det fritt för länder att själva bestämma vilka varor som ska ha nedsatt moms, riskerar vi att få en skattekonkurrens mellan länderna. Ett sådant scenario är en tydlig nackdel. Det är också viktigt att påminna om det som säger, nämligen att moms är krångligt. Om länderna fritt skulle få bestämma på vilka varor man ska ha nedsatt moms skulle momssystemet bli än krångligare. Det vore bra om pratade ihop sig, så att de har samma syn på om man ska öka eller minska krånglet i EU. 32 (M): Vi är väldigt överens i . Vi tycker inte att man ska skicka mer makt till EU. Om det finns exempel på att man kan återföra beslutandemakt från EU till medlemsstaterna ska man göra det, när det inte längre finns behov av att fatta beslut gemensamt på EU-nivå. Liknande förhållningssätt hör vi inte från Socialdemokraterna. Jag upprepar än en gång att har sagt att de är öppna för att ta ett ännu större steg än många egentligen hade förväntat sig och säga att det ska vara helt upp till medlemsstaterna själva att sätta sina momssatser. Det är i det skedet, när säger det och lägger fram att ett alternativ skulle vara att vi luckrar upp regelverket men ändå har kvar det i grunden, som ska gå in och försöka påverka. Då ska vi inte luta oss tillbaka och säga att vi avvaktar och ser vilken slutgiltig produkt landar i. I det skedet ska gå in och driva en tydlig linje. Och den linjen bör vara att vi ska återföra mer beslutandemakt till medlemsstaterna, när det inte längre finns behov av att fatta gemensamma beslut på EU-nivå. När vi tittar på hur statsministern och finansministern agerar i och nere i är det tydligt att de talar med kluven tunga. De säger att de värnar om det nationella självbestämmandet, men de agerar i många lägen på ett direkt motsatt sätt. Det här är ett sådant exempel. Den sociala pelaren, genom vilken vill flytta mer makt till EU, är ett annat. 33 (M): Jag vill tacka för svaret. Visst är moms krångligt. Det kan om inte annat många företagare vittna om. Det borde vara en tydlig signal till finansministern om att det också finns anledning att se över hur de systemen fungerar på ett nationellt plan. Moms och regelverket för internationell moms och för hur man handlar mellan EU-länder är krångligt, liksom beskattningen utifrån var företag väljer att placera sin verksamhet versus var man har sina anställda versus var man säljer sina produkter. Detta är dock ingen ursäkt för att ducka i frågan. Detta är svårt, men det betyder inte att regeringen kan unna sig lyxen att inte ha någon uppfattning. På grund av utvecklingen när det gäller momsfrågan i EU har vi nu möjlighet att återföra momsfrågan till riksdag. Det är tydligt vilken linje önskar, nämligen mer bestämmande i och mindre bestämmande i EU. Man ska återföra makt över dessa frågor till medlemsländerna och minimera EU-bestämmandet till just det som är gränsöverskridande och där det är nödvändigt. Det vore klädsamt och önskvärt att kunna ha en konstruktiv dialog om det här i . Men det kräver att regeringen är villig att delta, att regeringen är villig att visa sina kort och att avslöja vilka intentioner och vilken vilja man har. Min fråga kvarstår. Vilken inriktning vill finansministern och regeringen se? Jag förstår att det inte finns något färdigt på bordet att ta ställning till. Då är det desto större anledning att ge sig in i debatten och peka i vilken riktning EU ska gå, i stället för att passivt invänta svaren från andra länder. 34 Finansminister (S): När det finns ett förslag från kommissionen kommer den att ta fram en ståndpunkt som vi sedan kommer att förankra i riksdag, precis som vi förankrar alla våra ståndpunkter. Jag vill särskilt för påpeka att de ståndpunkter som jag för fram i är förankrade i . I har regeringen samarbetat med bland andra när det gäller i princip allt det som jag har fört fram i EU, på samma sätt som den tidigare moderatledda regeringen samarbetade med Socialdemokraterna. När man lyssnade på var det lätt att tro något annat. Ja, moms är krångligt. Regeringen har aviserat en utredning av den svenska momslagstiftningen, just för att se över den samlade momslagstiftningen och för att förenkla regelverket i . Det går dock inte att säga annat än att det skulle öka krånglet i momssystemet om man skulle gå i den riktning som och föreslår. Om alla länder själva får bestämma exakt på vilka varor och tjänster man vill ha nedsatt momssats kommer momssystemet i EU att bli betydligt krångligare. Det är lite svårt att hantera synpunkter. De vill ha enklare momssystem i EU som de vill föra över beslutanderätten till medlemsstaterna. Dessa ståndpunkter hänger inte ihop. De är inte förenliga med varandra. När det gäller om man ska ha regler på EU-nivå eller på nationell nivå är det viktigt att vara tydlig med att det finns både för- och nackdelar med dessa två alternativ. I vilken utsträckning som det över huvud taget är möjligt att ha regler på nationell nivå bygger på i vilken utsträckning som destinationslandsprincipen gäller.