prot · H30984 · 2016-03-22 00:00:00 — Vi har fått igenom att UNHCR ska övervaka, att det ska vara individuell rätt, att det ska vara möjlighet att överklaga och att ska ge skydd även till andra nya grupper. Men detta står och faller med att menar allvar med de löften som de har gett. Jag vet att vi ska ha månadsvisa uppföljningar. Tyckte statsministern att tog dessa löften på allvar? De har tagit över tidningar, bombat sina egna medborgare, hotar med att åtala politiker som är meningsmotståndare och så vidare. Har detta en chans att lyckas? 15 Statsminister (S): Vi är helt överens, , när det gäller övertagande av tidningar och så vidare. Det har vi mycket tydligt gett uttryck för. Vi har också gjort det i Europeiska rådets egna slutsatser, där vi ställer mycket tydliga krav på att måste leva upp till demokrati, åsiktsfrihet och så vidare. Jag sluter inte ett avtal med en motpart som jag sedan säger absolut inte kommer att leva upp till detta. Det finns inga garantier. Det kan ingen lämna. Men jag menar att det finns en seriös ambition att kunna leva upp till detta. Det är naturligtvis kopplat även till diskussionen om nya kapitel för EU-medlemskapsförhandlingar, för viseringsfriheten och så vidare. Här är det alltså två parter som verkligen har någonting att få ut av en sådan överenskommelse. Min bedömning är att det är klart att båda parter vill uppfylla avtalet. Däremot är det alldeles uppenbart så att det är behäftat med många svårigheter och många utmaningar. Att hantera detta rent praktiskt är ingen liten logistisk övning. Den är enorm. Under resans gång kommer det säkert att göras fel. Det ska man absolut inte utesluta. Men min bedömning är att båda parter vill leva upp till detta avtal och se till att vi kommer bort från en farlig och inhuman människosmuggling och får en ordnad migration mellan och EU. 16 (MP): I början kändes det ganska ensamt att slåss för helt naturliga saker som EU och internationell rätt bygger på. fick vi in det i slutsatserna, och står det tydligt och klart vad som gäller. Har det skett en omsvängning bland fler länder? Vi kommer nämligen aldrig att ensamma kunna övervaka de mänskliga rättigheterna. Vi har stöd av UNHCR, och vi har stöd av kommissionen. Men vi behöver också politiskt stöd från de andra länderna att sätta tryck på om detta inte fungerar som planerat. Sedan hoppas jag verkligen att fler länder tar sitt ansvar. Den verklighet som människor flyr från är nämligen så fruktansvärd att EU också direkt måste hjälpa till genom att kunna ta hand om asylansökningar på rimliga sätt. Jag hoppas därför att detta är ett steg mot lagliga vägar in och att denna process nu kan fortsätta med fler förslag från kommissionen. 17 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Det var betydligt mer diskussion om och internationell rätt den här gången, med tanke på hur det såg ut förrförra måndagen. Det var som drev detta. Det är lika bra att vara ärlig och säga som det var. Vi fick in dessa skrivningar, och det var en mycket viktig bottenplatta. Då blev mandatet till Europeiska rådets ordförande , just utifrån internationell rätt, . Då tar man också fram principerna för detta utifrån det. Det var fler som ställde frågor om det. Det finns ett ökat engagemang och en uppställning för att detta måste skötas på ett sådant sätt att vi kan se omvärlden i ögonen och säga att vi gör det bästa. Precis som påpekar anser jag också att det är en viss trygghet att UNHCR är med i denna process och har ett vakande öga över detta. Men de kan inte ta ansvar för detta. Det måste vi och göra. 18 (C): Jag vill börja med att verkligen instämma i statsministerns fördömande av de dåd som har skett i . I likhet med flera andra vill jag rikta en tanke till de offer och de anhöriga som har drabbats av det fruktansvärda som har hänt där. Därmed ska jag gå över till återrapporteringen. I EU står alternativen ofta inte mellan en bra lösning och en dålig lösning. Ofta står det mellan att över huvud taget ha en gemensam politik och att inte ha någon politik alls. Jag tycker att det vore synnerligen olyckligt att inte ha en gemensam politik på detta område. Någon kanske undrar varför jag tycker det. Jo, jag är rädd för att är i ett läge där det finns en påtaglig risk för att vi får ännu mer taggtråd, ännu fler gränsvakter och ännu fler poliser mellan våra medlemsstater och vid våra yttre gränser. Risken är därtill påtaglig att och kanske till och med Europeiska unionen står inför ett sönderfall om vi inte har en gemensam politik på det här området. Därför är det viktigt, säger jag, att statsministern har lyckats få till en gemensam lösning med sina kollegor. Men det förslag som fanns på bordet var ju inget önskeförslag från min sida, från sida eller – tror jag – från sida. Jag sa vid upprepade tillfällen under våra samråd att vi förväntar oss att statsministern gör sitt yttersta för att förbättra det som låg på våra bord så långt det bara är möjligt. Med detta sagt gjorde jag tre medskick till statsministern vid våra samråd. Bland annat undrade jag om det går att specificera ytterligare lagliga vägar. Jag undrar hur det gick med dessa medskick och hur statsministern kunde påverka och förbättra det avtal som låg på vårt bord. 19 Statsminister (S): När det gäller det inledande resonemanget tycker jag att det är precis så det är. Det är fler som behöver se att man inte åker från ned till EU och bestämmer. Det gäller att hitta en gemensam lösning, och hittar vi ingen har vi ingen gemensam politik. avgör inte självt. Jag är av den bestämda uppfattningen att detta är en fråga vi måste lösa tillsammans. Det går inte att enskilda länder tar ansvar för detta, utan vi måste hitta en lösning för 28 medlemsländer. Vi får göra det bästa utifrån det. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är inget önskeförslag, men jag vill nog ändå påstå att det med de skrivningar vi fick in – inte minst om internationell rätt – är så långt vi kunde komma. Vi förstärkte också skrivningarna om exempelvis den individuella rätten i det här uttalandet jämfört med det vi hade förut. återstår den praktiska hanteringen av detta, och jag vill vara väldigt öppen och tydlig med att detta innebär väldigt stora utmaningar. Det är en enormt svår uppgift och en enormt svår övning att få det på plats som måste vara på plats. Jag får be om ursäkt, herr talman, för de tre medskick gjorde måste jag nog be honom upprepa i sitt nästa inlägg. Jag har dem inte i huvudet. Jag ber om ursäkt, , men jag har dem inte i huvudet. Jag vill gärna höra dem . 20 (C): Det jag skickade med handlade för det första om möjligheten att få en specificering av fler lagliga vägar in i EU och hur de kan förstärkas. För det andra handlade det om ett önskemål om att få en fördelningsmekanism som bygger till exempel på procent mellan medlemsstater, så att vi inte bara har en antalsberäkning. För det tredje handlade det om att en förutsättning för turkiskt medlemskap i vår union är att landet uppfyller Köpenhamnskriterierna. Det ville jag ha med i det avtal som har slutits. 21 Statsminister (S): När det gäller det turkiska medlemskapet följer det precis samma kriterier som gäller för alla andra diskussioner, och i det ligger enligt min uppfattning det ger uttryck för. När det gäller fördelningsmekanismen och hur detta ska göras – om det är vad vi ska ha på som avses – återkommer kommissionen längre fram med hur vi ska få till ett system som är hållbart för hela EU. Vad gäller fördelningsmekanismen i just det här, alltså i avtalet med , bygger det först på de 18 000 i de vidarebosättningsprogram EU har kommit överens om. Det följer sin logik. De 54 000 bygger fortfarande på en frivillighet, vilket ju visar att vi har en del kvar att göra för att det ska uppfyllas. Vad gäller specificeringen av lagliga vägar är detta en första del. Vi hade ingen diskussion om hur det ska utvecklas senare, utan nu hanterades EU–. i vår återkommer diskussionen om fler lagliga vägar. 22 (V): Jag vill tacka dig, , för dina ord av medkänsla med offren för terrordåden i och för din klarhet och beslutsamhet när det gäller att bekämpa terror. Vi är oeniga om mycket i den här kammaren, men inför detta står vi tillsammans och är eniga. Avtalet med bygger på att EU ska återsända flyktingar till ett land som inte är säkert för människor på flykt. Det finns också ett stort glapp mellan orden i de dokument som antas och den faktiska verkligheten. Ja, det står i dokumenten att det ska vara en individuell prövning – det är riktigt. ser som ett säkert tredjeland för människor på flykt, vilket innebär att man trots denna individuella prövning rutinmässigt kan skicka tillbaka flyktingar till . Återrapportering från Europeiska rådets möte Det finns tydliga skrivningar om demokrati och mänskliga rättigheter i , men samma helg som avtalet trädde i kraft misshandlades människor på gatorna i för att de firade det kurdiska nyåret. Det talas unisont från EU:s ledare om att åtgärda flyktingsmugglingen, och det är absolut avgörande att göra det. vet vi att människor sitter i och funderar på om de ska bege sig till och ta en ännu svårare och farligare väg över till . Där finns problemet med detta avtal: skillnaden mellan orden och verkligheten. Amnesty har fördömt avtalet. Det har också gjort. UNHCR har begärt klarlägganden och uttryckt tveksamhet inför vissa delar. Man har dragit sig ur arbetet i det flyktingläger där de som ska deporteras finns. Man arbetar inte med människor som är inspärrade. Om UNHCR skulle rikta kritik mot avtalet, vilket vi inte vet ännu, kommer statsministern då att agera för att förhållandena ska ändras så att man respekterar rekommendationer från på flyktingområdet? 23 Statsminister (S): Det är klart att det finns förhållanden i vi har kritiserat tydligt. Så är det. Faktum kvarstår dock att det finns nästan 3 miljoner flyktingar i . Vad som händer nu är att vi ska sätta stopp för att människor flyr på de farligaste och mest inhumana sätten där människosmugglare tar betalt – och tjänar pengar på att människor dör. Vi ska komma över till en ordning där människor under mer ordnade former kan lämna och komma till EU utan att behöva riskera livet. Det är det som är fokus i detta. Ingen kan naturligtvis garantera att nya rutter inte uppstår. Vi vet att det finns massor av människor i som kanske också väntar på att kunna göra en resa. Det är en livsfarlig resa, men de kanske tar den risken. Vi kan aldrig bortse ifrån att det finns en sådan risk. Vad vi fokuserar på här och , dock, är just detta. Vi kan ju inte låta bli att göra någonting här bara för att det möjligtvis kan uppstå någonting någon an-nanstans. Jag menar att det är vår uppgift att stoppa den här vidriga människohandeln och komma in i en annan ordning. UNHCR kan naturligtvis inte själv sätta en godkännandestämpel på detta, men de är med i diskussionen. De vill vara med, för de vill att detta ska fungera. Det tycker jag är väldigt viktigt, och det gäller inte bara det som händer på den grekiska sidan utan även – inte minst – det som händer på den turkiska sidan. De är igång med en dialog med turkiska myndigheter om hur vi ska ha en ordnad migration. Som framgår av avtalet ska det också följas upp . Låt oss då ta de problem som eventuellt dyker upp ett och ett och i så fall se vad som kan komma att behöva göras. 24 (V): Om det hade varit så att detta var dråpslaget mot människosmugglingen hade jag varit väldigt glad , men jag tror att smugglingen kommer att bli farligare och dyrare. Människor kommer att vara mer desperata. Det finns en uppenbar risk för att det sker. Vi får se. Jag hoppas att jag har fel. Återrapportering från Europeiska rådets möte Situationen i försämras ganska dramatiskt. Så har det varit . Det viktigaste turkiska oppositionspartiet, , förföljs systematiskt av turkisk statsmakt. hotar man att häva immuniteten för att kunna förhindra partiets parlamentariker att utföra sitt arbete. Det vore ett direkt grundskott mot det som finns kvar av demokratin i . Vad är ditt budskap till Erdoğan, statsministern? Vad vill du säga till honom om HDP och om att respektera de folkvalda i det turkiska parlamentet och inte hindra dem i deras demokratiska politiska arbete? 25 Statsminister (S): Det är inte bara statsministerns utan hela Europeiska unionens budskap till som vi har skrivit in i våra slutsatser, att ska respektera demokrati, mänskliga fri- och rättigheter och inte minst åsiktsfriheten. Det är EU:s bestämda uppfattning, och det är därför det är uttryckt som det är i slutsatserna. Där är vi helt klara. Nej, detta är naturligtvis inte dråpslaget mot människosmuggling. Vi inser att det här inte är den enda lösningen, men det är en viktig pusselbit i lösningen för att komma bort från människosmugglingen. Det går enligt min uppfattning inte att vänta på den perfekta lösningen och därmed inte göra någonting. Vi är skyldiga att göra det vi kan. har vi en möjlighet att pröva detta, och då gör vi det i överenskommelse med . Men sedan är det ett stort arbete att få till stånd fred och rimliga villkor i , i och i så att människor kan leva drägliga liv. Det är en nog så viktig uppgift. 26 (L): Tack så mycket, statsministern, för återrapporteringen! Jag tror inte att jag var den enda som började dagen med att först vara chockad och sedan vara ledsen. måste jag säga att jag är heligt förbannad och ännu mer motiverad än någonsin att arbeta för att fler, alla människor, får möjligheten att leva i ett fritt och demokratiskt land. Det vi nu sett, senast i – tyvärr kommer det kanske att bli mer – hänger också ihop med flyktingkrisen, för många av de här människorna flyr just undan terror och krig. behöver inte skämmas för det vi har gjort . Men flertalet inom EU-28 borde faktiskt skämmas. Ändå är det lite likt biskop som jag står här , för naturligtvis borde aldrig det avtal som signerats ha behövt se dagens ljus om EU-28 hade delat på de flyktingströmmar som kommer. Det borde ha varit en gemensam, human och frikostig asylpolitik. Vi borde ha haft legala vägar in. Men det kunde vi inte få till stånd – jag är fullständigt medveten om det – och alternativet att ge upp finns inte på kartan. Avtalet med är, precis som mina kollegor varit inne på, problematiskt av två skäl: för det första för att det finns en berättigad oro för att man inte lever upp till de åtaganden man nu har tagit på sig och för det andra för att vi ständigt ser att det går bakåt vad gäller mänskliga rättigheter och yttrandefrihet i . Därför ställde Liberalerna som krav att i praktisk handling ska agera som ett säkert asylland, alltså måste följa alla åtagandena, och att det inte ska vara några snabbspår till EU eller en viseringsliberalisering som ett tack för att de befinner sig där de gör geografiskt. Men om nu inte lever upp till åtagandena, herr statsminister, vad händer då? Vi vet att det inte blir någon viseringsliberalisering, och det är okej. Men är statsministern beredd att säga upp avtalet vid brott mot de mänskliga rättigheterna? 27 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Avtalet ska ses över med jämna mellanrum, en gång , för att vi ska kunna hålla koll på att det fortlöper som det är tänkt och att det fungerar på ett rimligt sätt. Vi får nog vara införstådda med att det under resans lopp kommer att ske misstag och sådant som inte är perfekt. Låt oss följa detta månad för månad och dra slutsatser månad för månad om vad som kan komma att behöva göras. Hela utgångspunkten, inte minst från svensk sida, har varit att internationell rätt och EU-rätt ska följas. Det var vi som fick in den skrivningen. Det var vi som drev att det är så implementeringen måste skötas, och det har vi fått ett allt bredare stöd för. Det är flera som pratar om detta , och jag är övertygad om att flera ser det som en nödvändighet att detta måste skötas enligt internationell rätt. Man kan ha misstankar när det gäller om kommer att leva upp till detta. Men jag utgår från, återigen, att båda parter lever upp till den precis påskrivna överenskommelsen. Annars kommer det att vara väldigt synligt vid översynen av avtalet. Nej, något snabbspår är det inte tal om. Det är otroligt tydligt uttryckt att här gäller de kriterier som gäller för alla andra. Om viseringsfriheten ska bli aktuell är det 72 kriterier som ska uppfyllas. Och det är långt ifrån 72 kriterier som är uppfyllda, så nu är det väldigt bråttom för att göra det så att kommissionen kan lägga fram ett förslag . Men det är upp till att bevisa att man är mogen en sådan viseringsfrihet. Med dessa ord tror jag att jag har besvarat frågor. 28 (L): Jag hoppas naturligtvis, likt statsministern, att tar den här chansen att verkligen visa att man vill vara en del av EU. Då måste man också uppfylla Köpenhamnskriterierna som vi har satt upp. Om inte hela EU-28 klarar att hitta en lösning på detta tror jag att mitt favoritprojekt, Europeiska unionen, är på väg att rasa samman, inte bara för mig som en idealbild utan för hela världen. I uttalandet från EU säger man att detta är en tillfällig och extraordinär åtgärd, och det hoppas jag verkligen att det är. Statsministern sa i ett tidigare inlägg:18 000 som ska vidarebosättas kan vi nog lösa, men att nå upp till 54 000 kommer att bli ett problem. Då öppnar sig genast frågan: Vad är vägen till en långsiktig lösning på detta? Vad avser statsministern att göra hädanefter för att vi ska få till stånd ett gemensamt, heltäckande och långsiktigt asylprogram inom EU? 29 Statsminister (S): Vad gäller ett långsiktigt program är tanken att kommissionen ska återkomma till detta. Och vi om några har drivit på just detta att alla 28 medlemsstater måste ta sitt ansvar. Jag delar naturligtvis uppfattningen att man inte ska gå för långt, men klarar vi inte av detta har EU mycket stora problem. Därför tror jag att det vore bra om också alla vi här i kammaren i våra kontakter där ute i påtalar detta i våra Europaorganisationer, åtminstone vi som vill att EU ska fungera och bli starkare. Vi måste hitta en lösning. Återrapportering från Europeiska rådets möte Än så länge är min bedömning att det starkaste argumentet mot de länder som inte vill göra något är just detta att de aldrig kommer undan på riktigt. De kan tycka just nu att det känns bekvämt att inte göra något, men de blir ju också drabbade i den stund EU inte fungerar och Schengen skulle kollapsa. Vi måste hålla den fanan högt. Vad gäller de 54 000 bygger det på det tidigare frivilliga åtagandet. Därför gäller det att ligga på och inte tro att det går lätt. 30 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! Jag instämmer förstås i statsministerns medkännande med de drabbade av dagens attacker i . Åter till återrapporten från toppmötet. Vi kristdemokrater ställer oss försiktigt positiva till avtal med när det gäller att hantera flyktingkrisen. Framför allt detta att öppna lagliga vägar in till EU, så att flyktingar inte behöver riskera livet på , är något som vi har drivit . Regeringen har vacklat lite i den här diskussionen och har ena stunden sagt att det är bra om man kan ansöka om visum utanför och inte. Men huvudsaken är att vi nu kan slå undan fötterna för människosmugglarna och försöka göra så att de människor som kommer hit, också genom UNHCR, är de som är mest sårbara, som det står i avtalet. Jag tycker att det är väldigt bra att det inte bara är de som har råd att betala människosmugglare utan att det är de som är mest utsatta som kan komma hit. Vi har också fått in och internationell rätt i avtalet, och det är bra. En anledning till att flyktingar vill lämna för är att de inte har fått arbetstillstånd och inte fått skolgång och hälsovård. får nu av EU, varav har bidragit med 600 miljoner, för att hjälpa flyktingar. Anser statsministern att man kan garantera att medlen kommer fram till hälso- och sjukvård och till skolgång för barnen? Vad ställer statsministern för krav för att betala ut de ytterligare 3 miljarder som vill ha? Är statsministerns bedömning att fördelningen av flyktingkvoterna kommer att kunna genomföras inom en rimlig tid? 31 Statsminister (S): Vad först gäller arbetstillstånd håller på att ändra sina regler för det och har redan infört en del förändringar för att det ska bli lättare för flyktingar att kunna arbeta i . När det gäller medlen är det inte så, som jag sa tidigare, att de betalas in till en kassa och att man sedan får se vad det blir. Om det så har med arbete, skola, utbildning, mat eller vad det kan vara att göra ska konkreta projekt identifieras, kostnadsberäknas, startas och följas upp. Det har varit min hållhake att här är det inte bara att hälla in pengar i statskassan, utan de ska komma flyktingarna till del. Det är också vad premiärminister säger. Det här är inte pengar till . Det här är pengar till flyktingar som har en väldigt svår situation. Återrapportering från Europeiska rådets möte Om vi kan underlätta för dem i denna mycket svåra situation ska vi göra det. Jag kommer att vara stolt över den hjälpen. Men det får inte ske på vilka grunder som helst. Det ska vara ordning och reda. Om de första 3 miljarderna har använts på ett bra sätt och vi ser att de gör nytta har vi sagt att vi är beredda att åta oss att stå för ytterligare 3 miljarder till slutet av 2018. Men om vi ser att de här 3 miljarderna inte har använts eller har använts på fel sätt är det en annan sak. Det finns alltså en återkoppling på det sättet att vi inte bara skickar ut pengar – de ska ha gjort faktisk nytta, så de första 3 miljarderna kommer att utvärderas. Men återigen: Det finns så stora behov där att det vore väldigt konstigt om vi inte kunde göra nytta med de här pengarna. 32 (KD): Vilken är då statsministerns ”red line”? Är det 10, 20, som ska få arbetstillstånd? Jag skulle vilja veta lite grann om vilken omfattning det är fråga om när är berett att betala ut de nya medlen. Egentligen är det väldigt olyckligt att vi blandar ihop process för anslutning till EU med flyktingkrisen och att och EU hamnar i ett skruvstäd i och med kraven från . bakbinder EU i flyktingkrisen för att komma vidare med sin EU-ansökan. Den här hopblandningen är jag starkt emot. En annan fråga är hur ska kunna fortsätta att trycka på för mänskliga rättigheter. Vi ser näst intill ett krig som håller på att sprida sig regionalt. Vad kan statsministern göra inom EU? Har statsministern kanske redan gjort någonting för att trycka på för att vi måste deeskalera krisen och kriget i ? 33 Statsminister (S): Vad gäller det sistnämnda om har uppmanat och alla andra inblandade parter att upphöra med striderna och våldet och återgå till en politisk dialog. Det finns ingen annan lösning på detta. Det finns ingen ”red line” på , eller något annat. har påbörjat en ändring av sitt regelverk för att möjliggöra för flyktingar att arbeta i landet. Medlen avsätts för att vi ska underlätta för detta. Det kan handla om konkreta projekt för att det ska kunna komma jobb. Vi får sedan följa upp hur de pengarna används. Används de på ett så bra sätt att vi ser att man exempelvis har möjlighet till arbete och egen försörjning, till skolgång eller till mat? De projekten måste identifieras, specificeras och sedan följas upp när de är genomförda. Vad gäller om ska bakbinda EU eller inte får vi välja: Endera tror vi på att vi kan göra skillnad här, och då ingår vi en överenskommelse, eller så tror vi inte på det. 34 (M): Jag tackar statsministern för återrapporten. Jag tackar också statsministern för det mycket tydliga fördömandet av de fruktansvärda attacker som gjordes i , ett fördömande som jag naturligtvis instämmer i. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag skulle vilja kommentera ett svar som statsministern gav till . Statsministern sa att det inte bara är för att åka ”ned till EU”. Jag tycker att denna formulering vittnar om en bekymmersam attityd till samarbetet inom EU. Vi åker inte ”ned till EU”. är en del av EU och ska ha en stark röst i det samarbetet. Vi har också historiskt haft en väldigt stark röst tack vare att vi tagit samarbetet på väldigt stort allvar.