prot · H30980 · 2016-03-15 00:00:00 — Jag kan direkt se en felaktighet, och det är pensionärsskatten. Den infördes ju av den borgerliga regeringen. Varje gång som jobbskatteavdraget sänktes ökade klyftan mellan pensionärsskatten och löntagarskatten. Pensionärsskatten håller vi socialdemokrater på att avveckla. Vi har börjat med pensionärerna som har det sämst ställt, och vi kommer att gå vidare steg för steg med de övriga. Att säga att vi skulle ha infört pensionärsskatten är alltså helt befängt. Vi har varit tydliga med att vi kommer att avskaffa den. Vi kan inte göra det över , men det ska ske stegvis. Min fråga är alltså: Var ligger sveket? Det ligger väl i så fall hos den borgerliga regeringen, som införde den här skatten. 46 (S): Vi har hört och säga att det egentligen är så att Socialdemokraterna och och kanske också de andra partierna som sitter i den här kammaren är överens om att vi alla ska ha världens främsta välfärd i vårt land. Vi är nog en del som tillåter oss att tvivla. Skulle man inte göra det kan man ändå i förlängningen ställa frågan: Är det en välfärd där var och en bidrar efter förmåga och även får efter behov som förespråkar? Det får vi inte svar på i den här debatten, men vi kanske kan få det någon annan gång. Vad måste svara på för oss andra som sitter i kammaren och lyssnar på debatten är vad det innebär när han säger att vi ska ha smarta skatter som, trots att vi med budgetalternativ sänker skatten med 25 miljarder, gör att intäkterna till statens kassakista kommer att öka så till den grad att nedskärningarna som jag påstår blir konsekvensen av politik inte kommer att ske utan att vi snarare kommer att kunna satsa på nya reformer i vår välfärd. Det där håller ju inte riktigt. Vi som sitter i kammaren, vi som sitter i finansutskott och även vet ju att det finns någonting som heter multiplikatoreffekter, det vill säga vad man får tillbaka av varje satsad krona. De bästa multiplikatoreffekterna får vi av att satsa på offentlig välfärd, konsumtion och investeringar. De sämsta, när vi får minst pengar och minst tillväxt tillbaka, får vi av skattesänkningar. 47 Finansminister (S): Regeringen har inte för avsikt att återinföra någon fastighetsskatt. Däremot var jag lite nyfiken på resonemang när han hade fastnat i skattelista och anförde den som argument för hur man borde utforma skattepolitiken. Jag undrade hur han själv resonerade om logiken i att både förfäkta skattelista och företräda ett parti som avskaffade fastighetsskatten. Men regeringen har ingen plan på att återinföra fastighetsskatten. Däremot är det viktigt för regeringen att vi har ett bra skatteuttag, att vi tar ut skatter på ett väl avvägt och förnuftigt sätt. Det handlar om att ta ut skatter på ett sådant sätt att vi klarar av att finansiera världens bästa välfärd, och det handlar om att använda breda skattebaser. Det handlar om att använda skatterna på ett sådant sätt att vi kan styra mot en mer miljömässigt hållbar utveckling men också om att ta ut skatter på ett fördelningspolitiskt rimligt och bra sätt. Skatterna ska också vara förenliga med de EU-regler vi har och som sätter en del begränsningar. Det är genom de restriktionerna som regeringen har bedrivit sin skattepolitik. Vi har ökat skatteuttaget för att klara av att genomföra viktiga satsningar för att alla barn ska få möjlighet att få det stöd som de behöver i skolan, för att våra äldre ska få en trygg ålderdom, för att vi ska säkra sjukvården och mycket annat. Här blir man naturligtvis väldigt orolig över skattepolitik. De genomförde ju under den förra mandatperioden stora skattesänkningar – mest för dem som tjänar mest. De gjorde detta på lånade pengar och skickade notan till framtida generationer. Det är precis den här politiken, som vi har prövat och som ledde till stora underskott och till stora revor i välfärden, som vill fortsätta med genom att de i fortsätter föreslå stora skattesänkningar som kommer att leda till stora nedskärningar i vår gemensamma välfärd. Det är en politik som inte bygger framtidstro i . Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2015/16:430 om tillståndet i ekonomi 48 Finansminister (S): har frågat mig vilka reformer som regeringen fått igenom i som har bidragit till att ”går som tåget”. Jag vill påpeka för att utvecklingen av svensk ekonomi inte är samma sak som läget i de offentliga finanserna. När jag presenterade prognoser för svensk ekonomi visade dessa att svensk tillväxt är väldigt stark. Det jag sa vid det tillfället var dock inte att ”går som tåget”, som påstår, utan att svensk ekonomi går lika bra som en nyproducerad Tesla. Offentliga finanser å andra sidan handlar om den offentliga sektorns inkomster och utgifter. När jag tillträdde som finansminister tog jag över stora underskott i de offentliga finanserna, vilket jag refererade till som att det var tomt i ladorna. Ordning och reda i de offentliga finanserna är en förutsättning för långsiktigt hög sysselsättning och hållbar tillväxt. Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. På bara har vi kraftigt minskat underskottet i de offentliga finanserna som vi ärvde av den förra regeringen. Svensk ekonomi utvecklas starkt. Bnp ökade med 2015, och bnp per capita ökade snabbare än normalt. Tillväxten bedöms vara stark även som sysselsättningsgraden ökar och arbetslösheten minskar. En förklaring till detta är att regeringen genomför omfattande satsningar för att stärka tillväxten och pressa tillbaka arbetslösheten. Regeringens satsningar på bland annat en aktiv arbetsmarknadspolitik, infrastruktur, utbildning, välfärden, klimatomställning och en aktiv näringspolitik stärker tillväxten och ökar sysselsättningen. Dessa satsningar i kombination med en ansvarsfull inriktning på finanspolitiken bidrar även till att hushåll och företag blir mer optimistiska om framtiden, vilket förstärker de positiva tillväxteffekterna av regeringens satsningar. Regeringens reformer har framför allt finansierats med skattehöjningar som endast har marginella effekter på tillväxten. Sammantaget bedöms regeringens reformer och deras finansiering bidra till att bnp-tillväxten och sysselsättningen blir något högre som arbetslösheten blir lägre. 49 (M): Ja, är i eller på väg in i en högkonjunktur, och det är väldigt positivt. Det är positivt för vårt lands ekonomi, och det borde vara bra för statsfinanserna. Det är bra för svenska folket, som i större utsträckning får jobb, lönehöjningar och så vidare. Jag som moderat tycker att det är ett positivt styrkebesked för den politik som Alliansen förde . Vi satt i regeringsställning under bara , men vi hade med alliansbudgetar. När skulle försöka få igenom sin första budget 2015 misslyckades hon nämligen då röstade för Alliansens budget. Vi har alltså haft med alliansbudgetar. Förändringen av politiken började komma först , för , när finansministern slutligen fick igenom sin a-kassehöjning och en skattehöjning av arbetsgivaravgifterna för unga. Mot den bakgrunden är det något märkligt att finansministern hyllar svensk ekonomi och försöker skapa en bild av att det går bra som hon menar att den politik Alliansen bedrev tidigare var katastrofal. Det är mycket tydligt att hennes egen politik har börjat gälla i praktiken först . De första förslagen som finansministern fick igenom var som sagt bara a-kassehöjningen och en liten skattehöjning . Hon är dessutom själv öppen med att de förslagen inte skapar jobb och tillväxt utan är till för andra värden. Då kommer vi tillbaka till vad det är som gör att det går bra för . Jo, det är tack vare den politik som Alliansen har bedrivit . Den handlar om att det ska bli mer lönsamt för vanligt folk att arbeta, så att de inte fastnar i bidragssystemen. Det har gett tydliga resultat. När Alliansen kom till makten i den historiska högkonjunkturen 2006 var det 1 miljon människor som levde i utanförskap. är det 800 000 människor som lever i utanförskap. Det regeringen kan göra nu är att rida på den goda utvecklingen. De kan också gömma sig bakom den goda utvecklingen och slippa behöva ta ansvar för den politik som de själva för och de många problem som de nu bygger in i svensk ekonomi. och är överens om att antalet jobb kommer att minska med 30 000–40 000 arbetstillfällen med den politik som regeringen lägger fram. Finansministern bygger framför allt in ett enormt problem när hon för underskottspolitik i högkonjunktur. Hon sparar alltså inte i goda tider utan slösar bara. Om man bara slösar kommer man till slut till en punkt då man måste välja om man ska parera nästa lågkonjunktur med satsningar eller inte, och i sådana fall får man göra det till priset av att höja statsskulden. Det är den stora baksmälla som kommer att drabba svensk ekonomi om tre , när lågkonjunkturen kommer tillbaka till följd av att regeringen för underskottspolitik i högkonjunktur. Det här försöker finansministern dölja genom att säga att hon halverade budgetunderskottet. För säkert hundrade gången i den här talarstolen vill jag påpeka att budgetunderskottet halverades med Alliansens nionde statsbudget. Det och har gjort är att öka underskotten i förhållande till budgeten . Det är därför kommer att vakna upp med en baksmälla när nästa lågkonjunktur kommer. 50 Finansminister (S): säger att jag försöker skapa en bild av att svensk ekonomi går bra. Jag tror att de flesta tycker att en tillväxt på betyder att svensk ekonomi går bra. Jag vill gärna höra om har någon annan syn på detta. Jag vill också påpeka att statsskulden enligt prognoser kommer att minska . säger att det enda vi fick igenom var en a‑kassehöjning. Jag tänker läsa lite ur reformlistan i förra årets vårändringsbudget: konkurrenskraftig näringspolitik, järnvägsunderhåll, högre utbildning, vuxenutbildning, folkhögskola, utbildningskontrakt, extratjänster, tillskott till Arbetsförmedlingen, modernt arbetsliv, tidiga insatser i skolan, attraktivt läraryrke, alla skolor ska vara bra skolor, klimatinvesteringar och biologisk mångfald. Jag kan fortsätta med mycket mer. Den vårändringsbudget som vi lade fram var mycket omfattande och innebar många viktiga reformer. Det är också viktigt att påpeka att den alliansmotion som lades fram i byggde på de ramar som vi hade satt för budgetarbetet. De innebar en omläggning från alliansregeringens politik, med ständigt ökande underskott. Ramarna innebar i stället halverade underskott. är oroad över de ökade kostnaderna vi har för migration och som kommer att påverka statsfinanserna . Han har fått frågan tidigare om hur menar att vi bör ackommodera de ökade migrationskostnaderna med ungefär 30 miljarder, som kostnaderna är till följd av den höga asylinvandringen . Anser att man ska höja skatten för att täcka de kostnaderna, eller ska man genomföra besparingar på ? 51 (M): Det blir tramsigt när finansministern försöker göra en poäng av att vi inte skulle vara överens om att tillväxten ligger på . Jag ställde den här interpellationen mot bakgrund av att det går bra för svensk ekonomi. Jag tycker att det är positivt, och jag ser det som ett styrkebesked för den allianspolitik som vi har fört . Om man verkligen lyssnade på den lilla listan som rabblade upp i talarstolen kunde man höra att hon nämnde bland annat utbildningskontrakt. Hur många ungdomar har tagit del av utbildningskontraktet ? Det är inte ens tusen. Hur många traineejobbare har det blivit? Jag tror att den senaste siffran jag såg var 200. Det var lite pinsamt när reformen firade – eller vad det nu var – och det var en traineejobbare som var med och firade. Tror finansministern på fullaste allvar att har en tillväxt på för att finansministern inrättade 200 traineejobb och för att det är ungefär lika många som tar del av utbildningskontraktet? Det är inte seriöst. Det är tydligt att regeringen kan rida på en framgångssaga för svensk ekonomi som har pågått . Under Alliansens tid vid makten har , tillsammans med , haft västvärldens kanske sammantaget starkaste ekonomiska utveckling. lägger finansministern fram en tydlig politisk agenda som vi kommer att få se de värsta konsekvenserna av om tre . Då kommer nästa lågkonjunktur att komma och finansministern kommer att ha slösat bort alla pengar. Vi kommer alltså inte att ha pengar för att parera nästa lågkonjunktur, eftersom finansministern inte har klarat av att hålla i de offentliga finanserna. Om man bara slösar, spenderar i goda tider och spenderar i dåliga tider, kommer man förr eller senare att drabbas av ett stort budgetunderskott. Det är den baksmällan som finansministern planterar in i svensk ekonomi genom att inte ta ansvar för offentliga finanser i goda tider. Det kommer vi att få se de verkliga konsekvenserna av . Då kommer också effekten av att vi kommer att få en strukturellt försämrad sysselsättning med nästan en halv procent efter 2018, enligt egna prognoser. Ovanpå det har vi faktumet att och är överens om att regeringens politik kommer att leda till färre jobb, i häradet 30 000. Det här är den svenska politiska debatten i ett nötskal. Det har gått bra för . Finansministern kan rida på den utvecklingen, gömma sig bakom den utvecklingen och försöka dölja de många problem som hon bygger in för framtiden. Det är möjligt att finansministern räknar kallt med att hon kommer att förlora valet. Siffrorna ser inte särskilt bra ut. Än så länge har den här regeringen inte levererat eller skapat särskilt stort förtroende hos svenska folket. Man kanske räknar med att baksmällan ska drabba nästa regering. Det kan mycket väl vara på det sättet. Men det är i sådana fall det yttersta tecknet på bristande känsla för ansvar för vårt land. 52 Finansminister (S): varnar för att man slösar i dåliga tider och sedan slösar i goda tider, för då får man baksmälla. Det är en väldigt bra sammanfattning av med alliansregeringen. Det var precis det man gjorde. Det är en självlärd läxa från . Det som hände under alliansåren var nämligen att man sänkte skatten när det var dåliga tider. Det kan vara väl motiverat att försämra det offentliga saldot i det läget, men man fortsatte sedan att sänka skatten på lånade pengar i goda tider. Det är inte ett förnuftigt sätt att föra en ansvarsfull ekonomisk politik. Det var därför vi var tvungna att lägga om politiken efter alliansregeringen och föra den i en mer ansvarsfull riktning. Det är också därför som vi står med bättre statsfinanser . Det är för att man ska kunna möta oförutsedda utgifter som det är viktigt att föra en stram och ansvarsfull ekonomisk politik. Det är precis den typen av oförutsedda utgifter som har kommit i och med att överraskande många människor sökte asyl i . Det är just för att kunna möta och ackommodera den typen av tillfälliga utgifter som man vill ha ordentliga marginaler i de offentliga finanserna, precis det som vi har skapat oss. Här återstår frågan till : Menar att vi bör höja skatten eller sänka utgifterna med 30 miljarder för att ackommodera den här tillfälliga utgiftsökningen? Eller bör vi använda möjligheten att gå lite långsammare tillbaka till balans och överskott i de offentliga finanserna? 53 (M): När klev ned som finansminister hade i särklass starkaste offentliga finanser. försöker ge bilden av att det var stora underskott. Det hon inte berättar är att vi var helt överens om de underskotten. Hon försöker göra en retorisk poäng av att Alliansen bara sänkte skatten. Men det hon själv hade velat göra, om hon hade varit finansminister , var att höja bidragen, det som hon nu gör. Det är alltid hjärtat i socialdemokratisk politik: att höja bidragen. Hon försöker också ge bilden av att hon skulle ha halverat budgetunderskottet. Jag har säkert sagt detta 101 gånger i den här talarstolen: fick inte igenom sin första budget i , utan det var Alliansens budget som halverade budgetunderskottet. Det vi nu ser är att ökar budgetunderskottet. Om man lever över sina tillgångar i goda tider – det är nu goda ekonomiska tider – innebär det att vi inte har utrymme att satsa och stimulera ekonomin i dåliga tider. Det i sin tur innebär att om vi inte ska drabbas av drakoniska nedskärningar i välfärden när nästa lågkonjunktur kommer så kommer vi att behöva höja statsskulden, alltså skicka notan till ungdomarna, till dem som ska leva i . Det här är en djupt ansvarslös politik som kommer att drabba ekonomi och kanske framför allt ungdomar på ett väldigt negativt sätt. Det är inte den inriktning som vill se. Om finansministern läser budget kan hon se att vi där föreslår en rad åtstramningar och besparingar. Vi kommer också att återkomma med det i nästa budget. 54 Finansminister (S): är fortfarande svaret skyldig när det gäller hur egentligen menar att man ska ta hand om den ökade kostnaden för de asylsökande. De säger att underskotten ökar och är väldigt kritiska till det men har inte svar på vilka skatter de ska höja eller var någonstans de ska skära. Men en sak är tydlig. Med en moderat politik blir det kraftfulla nedskärningar, eftersom man vill genomföra stora skattesänkningar. Eller så blir det som det var när sist satt i regeringsställning: mycket stora underskott i de offentliga finanserna. Här har regeringen en tydlig reformagenda. Vi menar att vi behöver se till att vi klarar välfärden på ett bra sätt. På så sätt har vi ökat möjligheterna för skolorna att anställa lärare. Vi har ökat möjligheterna att ge lärare en bra ersättning, så att de vill stanna kvar och vara lärare. Vi har satsat ytterligare på att stärka förskolorna både på vanliga tider och på obekväm arbetstid, för människor som jobbar då. Vi har genomfört viktiga insatser för att ungdomar ska få möjlighet att arbeta, studera och ha praktik i stället för att gå långtidsarbetslösa månad ut och månad in. Vi har genomfört en förstärkning av äldreomsorgen, sänkt pensionärsskatten och på en rad olika sätt förstärkt den svenska välfärden. Det är en viktig del av att ha en väl fungerande välfärd. Det är en central del. Det är den svenska modellen, som vi alla är så stolta över. Det här kallar lite slarvigt för bidrag. Ja, jag är stolt över att vi har kunnat höja bidragen för ensamstående föräldrar så att barnen som växer upp i de familjerna får bättre ekonomiska förutsättningar. Jag är stolt över att vi har infört ett glasögonbidrag, så att alla barn får möjlighet att se vad som skrivs på tavlan oavsett vilken inkomst deras föräldrar har. Jag är stolt över att vi har tagit bort kostnaderna för läkemedel för barn, så att alla barn får möjlighet att få de mediciner de behöver oavsett vilken inkomst deras föräldrar har. Jag vet att föraktfullt kallar detta för bidragshöjningar. Jag är väldigt stolt över den politiken. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:461 om bedömningar av kostnadstrycket i offentlig sektor 55 Finansminister (S): har frågat mig hur jag ser på analyser och redovisning av förväntade effekter av den förda politiken, samt hållbarheten i de offentliga finanserna. Det är viktigt med transparens och öppenhet när det gäller effekter av den ekonomiska politiken. Därför redovisar regeringen sin bedömning av hur föreslagna reformer påverkar bland annat tillväxten, sysselsättningen och arbetslösheten i de ekonomiska propositionerna. Det råder dock en betydande osäkerhet om i vilken utsträckning och i vilken takt till exempel arbetslösheten förändras till följd av olika åtgärder. De reformeffekter den tidigare regeringen redovisade bygger på modellskattningar och tumregler som får betraktas som ytterst osäkra, vilket kan ge ett falskt intryck av exakthet. Den tidigare regeringens bedömningar motsägs ofta i senare utvärderingar. En sådan redovisning främjar inte öppenhet och transparens. För att medborgarna ska ha förtroende för finanspolitiken måste den vara hållbar. Det är en förutsättning för att möta både nya lågkonjunkturer och framtida demografiska utmaningar. De senaste årens utveckling i flera euroländer visar hur stora kostnaderna kan bli när förtroendet för finanspolitiken sviktar. En förtroendeförlust kan tvinga fram en snabb omläggning av finanspolitiken, från åtgärder för tillväxt, välfärd och sysselsättning till åtgärder för skuldsanering. Ur den synvinkeln är den försvagning av de offentliga finanserna som den tidigare regeringens politik ledde till djupt problematisk. Regeringen gör återkommande bedömningar av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Syftet är att tidigt fånga upp ogynnsamma tecken så att korrigerande åtgärder kan vidtas . Regeringens senaste bedömning, som publicerades i budgetpropositionen , visade att finanspolitiken är långsiktigt hållbar, trots att den tidigare regeringen fortsatte att försvaga finanserna med ofinansierade skattesänkningar även efter det att konjunkturen tydligt vänt uppåt. En uppdaterad bedömning av finanspolitikens hållbarhet kommer att publiceras ekonomiska vårproposition. 56 (M): Vi har bland annat hört från Socialdemokraterna i denna talarstol använda begreppet svekregeringen. Vi stämmer gärna in i den beskrivningen när det gäller den regering som vi nu har och som här företräds av finansminister . Det handlar om svek mot de 200 000 pensionärer som får höjd skatt i stället för sänkt skatt. Det handlar om sveket kring RUT‑ och ROT-avdraget, där RUT-avdraget halveras och där ROT-avdraget försämras, trots löften om att så inte skulle ske. Det handlar om sveket mot de löntagare som enligt i valrörelsen inte skulle få någon höjd skatt – nu är det 1,3 miljoner löntagare som får höjd skatt. Det handlar om sveket mot de bilägare som blev lovade i valrörelsen av att bensinskatten och dieselskatten inte skulle höjas. har vi sett hur den skatten har höjts. Begreppet svekregering symboliserar väl den regering som sitter. Men det är inte det enskilda sveket mot pensionärerna, mot RUT-jobbarna, mot löntagarna eller mot dem som är beroende av bilen som är det största sveket mot , utan det är den förlorade kontrollen över de offentliga finanserna. Det handlar om sveket att gå ifrån överskottsmålet trots löfte i valrörelsen om att behålla överskottsmålet. Det handlar om sveket att överge det finanspolitiska ramverket. är mycket noga med att poängtera att denna finansminister är den första finansminister i som bryter mot det finanspolitiska ramverket. Den typen av svek mot offentliga finanser som den här regeringen står för riskerar att stå svenska arbetstagare, svensk ekonomi och svensk tillväxt mycket dyrt. När man förlorar kontrollen över de offentliga finanserna kvarstår till slut ingenting annat att diskutera över huvud taget. Nästan hälften av allt vi har i har vi tack vare vår förmåga att exportera. Vi är därmed väldigt exponerade för omvärlden och vad som där händer. Har vi då inte skyddsvallar när nästa kris kommer slår det mycket hårt mot svenska jobb och mot svenska tillväxtmöjligheter. Det här vet vi . Den tidigare socialdemokratiska kollegan till finansministern, , har skrivit en omfattande utvärdering av tidigare socialdemokratiskt svek mot offentliga finanser. Där går han på punkt efter punkt igenom hur Socialdemokraterna och den politik som de bedrev orsakade 90‑talskrisen. Den här skriften har sedan hyllats av bland andra , som hänvisade till ett parti som hade valfeber. är det ändå rätt långt kvar till nästa val. Ändå ser vi de här överhettningstendenserna hos Socialdemokraterna. Intäkter och utgifter hänger helt enkelt inte ihop, och man försvagar offentliga finanser på ett sådant sätt att det gör mycket exponerat. Det riskerar inte minst kvinnors sysselsättning när ekonomin viker nedåt. Det är därför den här interpellationen väckts. Bland andra pekar på att underskotten i offentliga finanser kommer att växa framöver, trots att läget i ekonomin generellt sett förbättras. Här har finansministern redan gjort en viktig poäng genom att särskilja hur det går för ekonomin och hur det går för offentliga finanser. Finansministern beskriver på ett korrekt sätt att det går bra för svensk ekonomi. Och vad är det som gör att det går bra för svensk ekonomi?