prot · H40930 · 2016-11-17 00:00:00 — Men vi vet ännu inte vilka slutsatser administrationen landar i, för det finns krafter – inte minst i det republikanska partiet – som vill ha en bra transatlantisk länk. Låt oss därför avvakta, men visst finns det anledning för oss att vara mycket uppmärksamma. Insatser för jämlikhet och jämställdhet 60 (S): Skillnader i ohälsa förklaras oftast i hög grad med ekonomisk ojämlikhet. Mer jämlika länder har inte bara bättre hälsa utan också färre sociala problem. Människor i jämlika samhällen mår bättre än människor i ojämlika samhällen. Men det är inte bara vår hälsa som blir bättre och vårt välbefinnande som blir större av att vi lever i mer jämställda länder. Även tillväxtpotentialen är större i jämlika samhällen. Bland andra slog i en rapport fast att åtgärder för att minska ojämlikheten är verktyg för att stärka en hållbar tillväxt. Insatser för detta gör alltså samhällen mer rättvisa och förbättrar människors hälsa och välmående som de stärker samhällenas ekonomi. rankas fortfarande som socialt mest rättvist, men ökade orättvisorna och ojämlikheten. Vilka insatser gör regeringen för att stärka som ett mer jämställt och jämlikt samhälle? 61 Statsminister (S): gör en viktig analys. Vi har gått från en situation där jämlikhet sågs som ett problem inom den allmänna ekonomkåren – också internationellt – till att jämlikhet ses som en förutsättning för en hållbar tillväxt. Där är vi . Detta är vad experterna står för, och det ska vi ta fasta på. Vi har ett momentum . Jag ska nämna några konkreta åtgärder. Vi har till exempel höjt skatten för människor som tjänar under 50 000, för att se till att vi får mer intäkter till den gemensamma välfärden. Vi har förbättrat villkoren för dem som har det allra sämst. Vi har sänkt skatten för pensionärer. Det blir förhållandevis störst skillnad för dem som tjänar minst. Vi har höjt bostadstillägget. Vi har tagit bort den bortre parentesen i sjukförsäkringen, och vi har även förbättrat arbetslöshetsförsäkringen. Jag tror dock att den största omfördelningen som vi gör är den som rör den generella välfärden. Vi har tillfört resurser till skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Jag tror att detta gör stor skillnad för människor som har det lite svårare. mot Nord Stream 2 62 HANS (M): Statsministern sa att hans största dubier handlade om att Socialdemokraterna på tänkte hyra ut hamn till ryska intressen. Mina största dubier handlar om projektet 2 i sig självt. Man kan då fundera på vad som går att göra mot detta projekt. Jag tycker att det finns goda skäl att argumentera emot Nord Stream 2. Ett skäl är att det strider mot EU:s energiunion. Ett annat skäl är det försämrade säkerhetsläget i . Ett tredje skäl är att det handlar om att kringgå så att de inte ska tjäna några pengar på transittrafiken mellan och . Min partigrupp väckte frågor om detta i samband med i , som statsministern var med på. Det finns ett stort intresse för Nord Stream 2 överlag. För fick ett erbjudande om att skriva under ett brev mot Nord Stream 2, som flera länder – bland andra , och – hade undertecknat. Statsministern och statsrådsberedningen avvisade detta brev efter sex dagars betänketid. På vilka grunder ville inte och statsminister, tillsammans med andra länder, underteckna ett brev i kampen mot Nord Stream 2? 63 Statsminister (S): Ett brev kan betyda mycket, men att det ska tillskrivas en sådan avgörande betydelse förvånar mig. Detta brev har inte någon sådan betydelse. Det var flera länder som valde att inte skriva under det brevet. Vi för redan denna diskussion med kommissionen. Där har vi begärt en översyn och analys från kommissionen för att få reda på vad det hela innebär. Detta rör precis de frågor som redogör för. Det är just därför det är viktigt att se att detta är en EU-fråga, vad gäller allt från tillgänglighet och beroende i energiförsörjningen till roll, miljöfrågor och annat. Denna diskussion med kommissionen pågår. Trycket ska finnas på kommissionen att göra detta, och det avgörs inte av huruvida man undertecknar ett brev eller inte. Det var flera länder som inte undertecknade brevet, men samma bedömning görs ändå. Vi måste analysera detta ur ett EU-perspektiv. Förutsättningarna för små och medelstora företag 64 (S): Jag kommer från , ett dynamiskt småföretagarlän. Jag är därmed väl medveten om att majoriteten av företagen, både på och i övriga , är just små företag. Företag med 0–49 anställda utgör av samtliga företag i och svarar för av totalt antal anställda. Näringslivet i består till stor del av små och medelstora företag, och de sysselsätter tillsammans betydligt fler arbetstagare än de stora företagen. Förändringar för de här företagen, även av lite mindre karaktär, motsvarar höga absoluta tal. Potentialen för de här företagen att medverka till högre sysselsättning i bör därför vara mycket hög. Därför undrar jag hur regeringen arbetar för att öka incitamenten för småföretagare att anställa och få fler i jobb. 65 Statsminister (S): Ja, det är helt rätt att småföretagen är viktiga och kommer att öka i betydelse. Jag tycker dock att man ska se små och medelstora företag ihop, för ofta hör de ihop på ett eller annat sätt. Men småföretagen spelar en allt större roll. Generellt är det viktigt för småföretag att hitta rätt utbildade människor. Det är många som inte gör det och helt enkelt inte kan anställa. De kan inte ta den där ytterligare ordern därför att det inte finns rätt utbildat folk. Det är därför vi satsar så mycket på med, fullt utbyggt, 70 000 platser. Det är klart att det har stor betydelse. Också de investeringar som görs, inte minst i bostäder och infrastruktur, kommer att ha stor betydelse. Därutöver gör vi en mycket stor satsning på det statliga riskkapitalet, som blir mer tillgängligt för små företag. Vi gör en rejäl ökning av möjligheter att ge lån till de små företag som behöver det. 66 (M): hade en folkomröstning . Lämnasidan vann, och Brexit blev ett faktum. Jag har i skriftliga frågor efterfrågat regeringens strategi och arbete för omlokalisering av från till , för som värdland för skulle påverka life science-sektorn jättepositivt i . Oavsett regering har vi satsat på den här sektorn med medicinsk forskning, samverkansprocesser och samordning mellan olika sektorer för att få ökad synergi. Om skulle omlokaliseras hit skulle det innebära fler möjligheter för . Är det statsministerns mening att bör arbeta för att få till och i så fall på vilket sätt? Ni har ett jättestort ansvar för att få hit. 67 Statsminister (S): Ja, det är det. Vi tycker att bör ligga bra till. Det finns några riktigt tuffa konkurrenter ska vi dock veta; det är fler som vill ha detta. Men jag tycker absolut att ska ha den ambitionen, för vi har i grund och botten en stark life science-sektor, och det ska vi ha också fortsatt. Det är därför vi satsar speciellt på life science. Det gör vi naturligtvis genom att diskutera och föra fram våra fördelar som land, och vi gör det genom att ytterligare förstärka synen på life science som stark i . Det är därför vi för dit mer resurser och för samtal med näringslivet. Vi pratar med näringslivet, och vi pratar naturligtvis också med dem utanför landet som vi ska prata med. Vi ser över hur vi kan förstärka life science-sektorn. Jag ser en stor möjlighet till detta, men vi ska vara medvetna om att det som sagt är en tuff konkurrens, för det är fler som vill ha myndigheten. Vi ska göra vårt bästa. Jag ber att få tacka statsministern och deltagande ledamöter för att ni har deltagit i denna frågestund. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:41 Maskeringsförbud vid idrottsarrangemang § 8 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:126 Rättslig prövning av skogsavverkning av (M) till statsrådet (S) 2016/17:127 Nya regler för underhållsstöd av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:128 nya regler om underhållstödet av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:129 Otydliga regler för delningsekonomin av (M) till finansminister (S) § 9 Anmälan om fråga för skriftligt svar Följande fråga för skriftligt svar hade framställts: 2016/17:324 Skogens roll för friluftslivet av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) § 10 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:276 Friluftslivet och socialavgiftslagen av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:275 Statens mål för friluftspolitiken av (M) till utbildningsminister (MP) 2016/17:278 Avfolkningen av landsbygden av (M) till statsrådet (S) 2016/17:280 Förändringar i de kommunala utjämningssystemen av (S) till statsrådet (S) 2016/17:290 Demokratiskt valda partiers rätt att lämna budgetförslag av (SD) till statsrådet (S) 2016/17:283 Kartläggning av fastighetsköp av (M) till försvarsminister (S) 2016/17:287 Nationella kvalitetsregistrens framtid av (M) till statsrådet (S) 2016/17:294 Kontroll av kosttillskott av (M) till statsrådet (S) 2016/17:293 En jämställd sponsring av elitidrotten av (M) till finansminister (S) 2016/17:291 Orättvisa villkor inom idrotten av (S) till statsrådet (S) 2016/17:302 Drönarföretagens svårigheter efter ny dom av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:300 Skärpta straff för allvarliga våldsbrott av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:299 Lagstiftningen mot droghandel av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:301 Underlättande för forskning av (M) till statsrådet (S) 2016/17:298 Specificering och redovisning av läkemedelsförmånen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:303 Treårig tandhygienistutbildning av (L) till statsrådet (S) 2016/17:297 Oklart underlag gällande beslut om personlig assistans av (M) till statsrådet (S) 2016/17:305 Försvarsmaktens kostnader för statsflyget av (M) till försvarsminister (S) § 11 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till ajourneringen och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Ärende för hänvisning till utskott § 4 Svar på interpellation 2016/17:90 om tillämpning av utvidgat strandskydd 1 Miljöminister (MP) 2 (M) 3 Miljöminister (MP) 4 (M) 5 Miljöminister (MP) 6 (M) 7 Miljöminister (MP) § 5 Svar på interpellation 2016/17:104 om regeringens ställningstagande till det svenska skogsbruket 8 Miljöminister (MP) 9 (C) 10 Miljöminister (MP) 11 (C) 12 Miljöminister (MP) 13 (C) 14 Miljöminister (MP) § 6 Statsministerns frågestund 16 (M) 17 Statsminister (S) 18 (M) 19 Statsminister (S) 20 (SD) 21 Statsminister (S) 22 (SD) 23 Statsminister (S) Den nationella samordningen mot hedersrelaterat våld och förtryck 24 (C) 25 Statsminister (S) 26 (C) 27 Statsminister (S) Åtgärder mot otrygga anställningar 28 (V) 29 Statsminister (S) 30 (V) 31 Statsminister (S) Uthyrning av hamnen i till ryska staten 32 (L) 33 Statsminister (S) 34 (L) 35 Statsminister (S) Regeringens påstående om resursanvändningen inom LSS 36 (KD) 37 Statsminister (S) 38 (KD) 39 Statsminister (S) Regeringens satsningar på effektivare cancervård 40 (S) 41 Statsminister (S) Klimatfrågor, mänskliga rättigheter och global säkerhet 42 (MP) 43 Statsminister (S) kampanj för en plats i 44 (M) 45 Statsminister (S) Regeringens åtgärder mot ekonomiska och sociala klyftor 46 (S) 47 Statsminister (S) attraktionskraft för utländska forskare 48 (M) 49 Statsminister (S) Regeringens inställning till ett turkiskt EU-medlemskap 50 HANS (V) 51 Statsminister (S) Drivmedelsskattens effekter för landsbygden 52 (M) 53 Statsminister (S) Barn som inte går i skolan 54 SHADIYE HEYDARI (S) 55 Statsminister (S) Regeringens syn på Nord Stream 2 och 56 (KD) 57 Statsminister (S) De säkerhetspolitiska konsekvenserna av presidentvalet i 58 (M) 59 Statsminister (S) Insatser för jämlikhet och jämställdhet 60 (S) 61 Statsminister (S) mot Nord Stream 2 62 HANS (M) 63 Statsminister (S) Förutsättningarna för små och medelstora företag 64 (S) 65 Statsminister (S) 66 (M) 67 Statsminister (S) § 8 Anmälan om interpellationer § 9 Anmälan om fråga för skriftligt svar § 10 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 11 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016