prot · H309110 · 2016-05-24 00:00:00 — Omsättningen sjönk med 1,4 miljarder , främst på grund av lägre elpriser. Men resultatet belastades också av nedskrivningar för kärnkraften i och brunkolen i med . Förutom detta vet vi att effektskatten här i är ytterligare en börda för kärnkraften. Men här handlar det återigen inte bara om det ekonomiska utan även om miljöskäl och i viss mån sociala skäl. Aktuell debatt om brunkols-verksamhet och klimatet Jag blir inte alls stolt över en försäljning av brunkolsverksamheten till . Det är inget företag som har några större miljöambitioner. Jag hade önskat att det i försäljningsdokumentet från början hade funnits ett tydligt önskemål om att köparen skulle kunna presentera sina miljömål, även socialt ansvarstagande och vad de hade för plan för avveckling och återställning av landskapen när den tyska staten bestämde att brunkolen skulle fasas ut. Jag noterar slutligen, fru talman, att jag inte fick något svar från statsrådet på frågan om det är affärsmässigt riktigt att inte makulera utsläppsrätterna, om nu även miljö och social hållbarhet fortfarande ska räknas in i målen för verksamhet. 29 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för debatten i en viktig fråga. Vi är nu mitt uppe i en process där vi granskar denna transaktion. Att döma av inläggen finns det en stor om än inte hundraprocentig enighet om att brunkol inte är en del av framtidens energilösning för vare sig eller . Vi vet att framtiden är förnybar och fossilfri. är vi som sagt i en process där vi granskar detta, och har stort ansvar för tysk energipolitik. Vi har också ett gemensamt ansvar att driva på så att EU:s utsläppshandelssystem blir verkningsfullt och starkt nog att minska utsläppen på vår kontinent. Vi måste också vara rädda om och stärka för framtiden. ska bedriva sin verksamhet affärsmässigt. Det har vi diskuterat , och det måste regeringen förhålla sig till. När jag hör blir det uppenbart att affärsmässighet inte kommer högst upp på dagordning i denna fråga heller. Men det är viktigt att blir ett ekonomiskt starkt bolag för att klara av att göra de investeringar som krävs i smarta elnät och i framtidens energiomställning. är alltså fortsatt ett viktigt och starkt bolag i . Det blir dock ett ännu viktigare bolag i den omställning av energisystemet vi är mitt uppe i. Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:627 Interpellation 2015/16:627 Situationen för svenska kulturmiljöer av (SD) Interpellationen kommer att besvaras den . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. Interpellation 2015/16:628 Interpellation 2015/16:628 Evenemangslista av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. Interpellation 2015/16:636 Interpellation 2015/16:636 Demokratiska missförhållanden och handelskontakterna med av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellationstillfället var fulltecknat samt tidigare inbokade engagemang. § 3 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM83 för e-förvaltning KOM(2016) 179 till finansutskottet § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:KU26 Elektroniskt kungörande av författningar 2015/16:FiU32 Justerade matchningsregler för säkerställda obligationer 2015/16:TU18 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om elektronisk identifiering 2015/16:SkU26 Vissa statsstödskrav på bränsleskatteområdet 2015/16:UbU19 Tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever 2015/16:UbU21 Ytterligare undervisningstid i matematik Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2015/16:UFöU4 Samförståndsavtal om värdlandsstöd 2015/16:SoU14 Patientrörlighet inom EES – vissa kompletterande förslag 2015/16:SoU17 Avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården 2015/16:KU30 Prövning av fråga om tillämpligheten av 9 kap. 12 § riksdagsordningen i visst fall § 5 Svar på interpellation 2015/16:581 om lagstiftning om jakt i fjällmiljö 30 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att den nya lagstiftningen om jakt i fjällmiljö inte ska strida mot . Fjällmiljöns fauna är en naturresurs som ska förvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt. Villkoren för fjälljakten måste utformas på ett sätt som gynnar både fjällnaturens särart och viltbestånden. medges utländska jägare rätt till icke yrkesmässig småviltsjakt och handredskapsfiske på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen på samma villkor som svenska jägare. Det har framförts att tillströmningen av utländska jägare på nämnda områden har varit hög, vilket har lett till ökad trängsel i fjällen. Det har också framförts att somliga utländska jägare saknar sådana kunskaper om fjällvärldens speciella natur som ansetts grundläggande för svensk viltvård och jakt samt att detta riskerar att skada fjällvärldens natur och en långsiktigt hållbar jakt i de aktuella områdena. I sammanhanget kan även nämnas att har tillkännagett att regeringen långsiktigt bör trygga fjälljakten och i det arbetet ompröva bestämmelserna om jakträttsupplåtelser av fjälljakten i syfte att återgå till regleringen som den var utformad . I ett senare tillkännagivande har hänvisat till ett tidigare tillkännagivande och anfört att det bör göras en översyn av hur man inom ramen för långsiktigt kan trygga jakten på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Det är mot denna bakgrund som regeringen ser över gällande regler. Ett antal remissinstanser har ifrågasatt om det remitterade ändringsförslaget är förenligt med . Detta är en komplex fråga, som regeringen analyserar. Regeringen arbetar för att åstadkomma förändringar som är förenliga med . 31 (M): Jag tackar ministern för svaret. är den svenska fjälljakten öppen för EU-medborgare på det sätt ministern beskrev. Jägare utan svenskt medborgarskap kan lösa jaktkort och bedriva småviltsjakt i den svenska fjällvärlden. Tyvärr saknar många utländska jägare djupare kunskap om fjällvärlden, vilket kan få negativa konsekvenser för fjällvärldens djur och natur. I valrörelsen lovade ministern att lösa detta , och mer än har gått. Jag tycker dock att det förslag regeringen har lagt fram är bra i grunden. Frågan är bara om det är som ministern säger, att det förslaget inte kommer att passera och uppfylla krav. I sådana fall blir det ett bakslag som inte vore bra. Kritiken mot förslaget är att det är indirekt diskriminerande mot andra EU-medborgare än de svenska. Regeringens förslag handlar om anknytning till . Det kan vara bra om det passerar och uppfyller rättens krav, men det är också riskfyllt. Jag kan tänka mig att det är därför ministern ännu inte har lagt fram förslaget utan hänvisar till fortsatt beredning. Jag söker inte på något sätt konflikt i denna fråga utan hoppas att ministern kan lägga fram ett bra förslag till . Även tidigare regeringar förtjänar kritik. Det gäller både när EU-medlemskapet förhandlades av en röd regering och när förändringar gjordes av en blå regering. hanteras det åter av en röd regering. Flera regeringar bär alltså ansvar för detta. Jag tror att både jag och ministern vill precis samma sak, det vill säga se till att jakten i den svenska fjällvärlden sker på ett bra och säkert sätt som uppfyller alla krav och att de svenska jägarna får fortsatt tillgång till småviltsjakt i fjällen. Min fråga till ministern är ganska enkel: Kommer ministern att lägga fram förslaget? Tvekar ministern har jag tre förslag som jag tycker att ministern ska överväga att arbeta in i detta. Det första handlar om . är inget EU-land. I finns det möjlighet att diskriminera norska medborgare på det sätt som gör mot svenska jägare. Det skulle lätta trycket väsentligt eftersom de flesta som kommer från utlandet och jagar i är från . Detta vill jag att ministern tittar på. Det andra handlar om krav på svensk jägarexamen. Det bör ministern titta på. Man borde ställa kravet att de som inte har svensk jägarexamen ska ha svensk jaktguide med sig. Det tredje som ministern kan överväga att ta in i detta arbete handlar om språkkrav. Man skulle kunna ställa krav på att utländska jägare som inte kan svenska och kommer hit och jagar har svensk jaktguide. Allt detta syftar till att jakten ska ske på ett säkert sätt för människor och för djur och natur i den svenska fjällvärlden. Jag hoppas att ministern kan svara på den första frågan eller åtminstone kommentera något av de förslag som jag har skickat med. Kommer ministern att lägga fram det förslag som regeringen har arbetat fram? 32 Statsrådet (S): Fjälljakten är en viktig fråga, inte minst för landsbygden i , och . Det är en mångårig tradition och en viktig fritidssysselsättning för många människor. Fjälljakten ger också möjlighet till unika naturupplevelser i vår svenska fjällmiljö. Vi måste värna våra viltstammar så att de inte överutnyttjas. Låt oss titta på vårt västra grannland , som har varit inne på. Där har man rödlistat dal- och fjällripa. Det beror inte på att man har värnat stammarna utan på att man har kommit i ett sådant läge att man har överutnyttjat dem. Dit får vi inte komma. Det måste vara en långsiktigt hållbar förvaltning av viltstammarna – i det här fallet det vilt som skjuts på fjälljakten. har också två gånger tillkännagivit att en förändring ska göras. Jag håller med om att det är viktigt att vi får fram en lösning. Det är riktigt att jag hade en ambition att göra jobbet snabbare. ger en bild av att jag inte gör något, men den förra regeringen ställde till detta. Oordningen rådde faktiskt . har det gått , och vi ska försöka skapa ordning och reda i detta också. Det finns också andra områden där vi försöker skapa ordning och reda efter den förra regeringen. Det finns några länder som har liknande system som vi har remitterat ut. Finnarna har ett system som går ännu längre än vårt system. Vi har valt att kopiera det danska systemet. har tittat på det danska systemet, men de har inte funnit något som går emot. Vi jobbar nu vidare. Vi har fått ett antal remisser, och vi ska göra våra avväganden innan vi kan lägga fram ett förslag. 33 (M): Jag försökte inte på något sätt att få ministern att framstå som saktfärdig eller handlingsförlamad, om ministern nu tolkar det på det sättet. Tvärtom har jag sagt att tidigare regeringar, både röda och blå, förtjänar kritik. Jag tycker att ministern har tagit fram ett bra förslag. Det var tänkt att det skulle ha hänt något med förslaget . Jag kan inte låta bli att kommentera, fru talman, att ministern innan han blev minister i valrörelsen lovade att frågan kunde lösas . Jag noterar att det har gått mer än , och frågan är fortfarande inte löst. Jag tycker att det föreliggande förslaget är bra om det också klarar krav. Det är frågan. Därför försökte jag lyfta in några förslag till ministern, som jag tycker att man kan komplettera med. Det råder ett stort tryck inte minst från och norska jägare, som inte släpper in svenska jägare i den norska jakten. Det bör vi hantera i . Det har funnits flera sådana situationer med och den norska regeringen, till exempel i fråga om förarbevis för snöskoter. Norska förarbevis gäller i , men svenska förarbevis gäller inte i . Det har jag diskuterat ett flertal gånger med infrastrukturministern. Det finns flera pågående konflikter med i frågan. Jag tycker att vi kan följa och använda samma typ av inskränkningar mot som gör mot . Det skulle avsevärt lätta på trycket i den svenska fjällvärlden, och det vore enkelt. Jag skulle vilja att ministern kommenterar detta på ett rimligt sätt. Tycker ministern att kan göra på samma sätt som gör gentemot ? Den andra delen handlar om att långsiktigt ställa rätt typ av krav på utländska jägare som kommer till . Där tycker jag att man kan ställa kompetenskrav och språkkrav. Det handlar om att se till att utföra jakten på ett säkert och riktigt sätt. Om de inte kan uppfylla kriterierna bör de rimligen ha med sig en svensk jaktguide som ser till att jakten sker på ett säkert och korrekt sätt. Det kan spela in i arbetet, om det tar tid att lägga fram förslaget. Jag förstår varför det tar tid. Det här är ingen enkel fråga. Jag betvivlar inte alls ministerns engagemang i frågan. Vi har ett precis lika stort engagemang i frågan. Jag skulle vilja att ministern kommenterar frågan avseende att något lagförslag inte har lagts fram . Går det att titta på de andra delarna om det är svårt att lägga fram förslaget? 34 (S): Jag kunde inte undgå att gå upp i denna viktiga fråga. Tack minister för svaret! Tack också till , som skriver många interpellationer. Den här interpellationen är bra. Är viltförvaltning förenligt med ? Ska man blanda ihop viltförvaltning med fri rörlighet och handel med varor och tjänster? vilar i alla andra fall på EU:s art- och habitatdirektiv. I alla andra fall av upplåtelse av jakt ställer markägaren, jakträttsinnehavaren och svenska staten villkor för upplåtelse av jakt och försäljning av jaktkort. Varför är det så att i fråga om den fria fjälljakten har staten valt att medvetet ha en öppen tolkning med fri jakträtt? Det som både och redovisar får konsekvenser på vissa håll. Det blir omöjligt att upprätthålla en fungerande ordning och viltförvaltning. Därför är de krav som har kommit från kammaren och från landet, från berörda regioner och län, om att strama upp regelverket rimliga. De som bor och verkar i länen förvaltar viltstammarna , och de ska ges en rimlig möjlighet att delta. Det handlar inte alls om att stänga ute utländska jägare, utan det handlar om att få ett fungerande regelverk på plats. i hade ett regelverk på plats med jaktguidestvång . Det fungerade mycket väl. Det handlade om att få balans och ordning på de mest utsatta fjällsluttningarna. Det är rimligt att länsstyrelserna och ansvariga viltförvaltningsdelegationer får möjlighet att utforma ett regelverk som fungerar just för det länet. Trycket är olika. Vi vet att det råder högst tryck i . I delar av råder ett högt tryck. I delar av är det mer varierande. På vissa orter är trycket hårt från framför allt norska jägare eftersom det råder strikta restriktioner för ripjakten i . De väljer att åka över till , och i vissa fall missköter de sig. Det gäller långt ifrån alla, men det krävs att vi politiskt beslutar om fungerande regelverk för viltförvaltning i fjällen. 35 Statsrådet (S): Jag noterar de tre förslag som lade fram. Ytterst handlar det om att skapa ordning och reda och få ett fungerande system i verkligheten. Precis som berättade i sitt inlägg ser det olika ut i de olika länen. Situationen är olika, och den måste anpassas utifrån den verklighet som råder. Vi har valt den danska modellen eftersom vi tycker att den skulle passa bra för att skapa ordning och reda, och den har inte kritiserats av EU. Därför skulle det finnas en förutsättning att klara även en sådan prövning. Jag lovar att vi jobbar engagerat med frågan. Den är komplex. Vi vill ändå säkerställa att det blir rätt och riktigt när vi ska gå tillbaka till en annan modell än den som infördes . 36 (M): Tack, ministern och riksdagskollegan , för debatten! Den som har lyssnat märker att det inte är så mycket polemik i denna debatt. Vi är relativt överens om vad vi vill åstadkomma i detta. Jag vill bara återigen trycka på situationen med . Jag tycker att vi från svensk sida bör agera mer kraftfullt mot . I släpper man ju inte in svenska jägare på samma sätt som man i släpper in norska jägare, och det är möjligt att ha en tuffare hållning gentemot i det som ligger som grund. Det tycker jag vore rimligt. Om det är det på det sättet att regeringen tvekar när det gäller att ställa rimliga kompetens- och språkkrav som handlar om säkerhet och hänsyn till djur och natur ber jag att man faktiskt överväger andra alternativ för att komma framåt och uppnå precis samma sak. Jag har skickat med ministern flera olika förslag på hur jag tycker att man kan komma vidare i frågan. Jag hoppas att regeringen lägger fram ett lagförslag till som uppfyller det som har skickat med i sina tillkännagivanden, som i grunden är bra. 37 (S): Jag vill bara göra ett medskick till allmänhet och åhörare: Jämför aldrig viltförvaltning med fri rörlighet för handel med varor och tjänster! Det låter sig inte göra i något annat fall. Vi har faktiskt 28 000 utländska jägare som bidrar till besöksnäringen genom att välja att komma hit och lösa jaktkort. Många av dem kommer till fjällen, och många av dem sköter sig. Det ska de få fortsätta att göra, men vi behöver regelverk i fjällen, precis som det finns regelverk för privata markägare, skogsbolag och jakträttsupplåtare som upplåter jakträtt för älgjakt, vildsvinsjakt och skogsfågeljakt i andra delar av landet. Många av dem som kommer hit kommer för att jaga både älg, vildsvin, kronhjort och rådjur. De bidrar till besöksnäringen, men vi ska inte blanda ihop viltförvaltning med fri rörlighet för varor och tjänster. 38 Statsrådet (S): Jag är väldigt glad över att vi ändå har en samsyn i den här frågan. Jag hör ju på alla som deltar i debatten att vi förstår den problematik som finns och också uppskattar det värde som den här jakten har, inte minst för de människor som bor i dessa områden med den tradition som finns där. Det är en unik miljö och en unik fauna, och det är unika naturupplevelser man får via den här jakten. Jag hoppas att vi kan lösa detta väldigt fort, , för vi behöver inte göra någon lagstiftningsförändring. Det räcker med en förordningsförändring, och vi har ambitionen att kunna göra det . Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2015/16:586 om viltförvaltningen 39 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag bedömer att konsekvenserna kommer att bli för det svenska jordbruket om jaktförordningen ändras. vill också veta om jag har för avsikt att ändra i reglerna för de allmänna jakttiderna så att all jakt ska kunna överklagas till domstol. Det är regeringens ambition att bringa ordning i svensk viltförvaltning. ska vara hållbar och effektiv. För att åstadkomma detta är det nödvändigt att svensk lagstiftning och dess tillämpning harmoniserar med EU:s naturvårdsdirektiv, det vill säga art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Det är av största vikt att de lagar och regler som styr jakt och viltvård bygger på ett enhetligt system med väl fungerande praxis. Det är nödvändigt för att uppnå långsiktig stabilitet i svensk viltförvaltning. Jag vill förtydliga att den ändring av jaktförordningen som trädde i kraft gäller möjligheten att överklaga beslut om jakt efter björn, varg, järv, lo och kungsörn till allmän förvaltningsdomstol. Ändringen är en följd av Högsta förvaltningsdomstolens beslut . Beslut om jakt efter vilda fåglar, förutom kungsörn, får överklagas till . I en promemoria från som varit ute på remiss föreslås bland annat att även dessa jaktbeslut ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Förslaget har sin grund i de uttalanden som HFD gjorde när det gäller möjligheten att överklaga jaktbeslut avseende skyddade arter. En majoritet av remissinstanserna anser att förslaget är en nödvändig följd av domstolens beslut. Frågan bereds nu inom . För att kunna bedriva ett väl fungerande jordbruk är det nödvändigt att kunna skydda både grödor och tamboskap. Viltskadeanslaget används till åtgärder för att förebygga skador på tamdjur och grödor orsakade av vilt, och för att ersätta skador på grödor eller tamboskap orsakade av vilt. För att förebygga skador på gröda orsakade av vissa fågelarter finns det även möjlighet att enligt jaktförordningen bedriva skyddsjakt utan myndighetsbeslut, det vill säga på enskilt initiativ. Några ändringar har inte föreslagits i detta avseende. Det förslag som remitterats ut tar endast sikte på möjligheten att överklaga en myndighets beslut om jakt till domstol. Det ska noteras att det tillhör ovanligheterna att beslut om skyddsjakt på fågel överklagas. Allmänna jakttider regleras i jaktförordningen. Under allmän jakttid får arter som omfattas av bestämmelserna om allmän jakt jagas utan särskilt tillstånd. Regeringen har inte föreslagit några ändringar i denna ordning. 40 (M): Tack, ministern, för svaret och klargörandena! Jag tycker att det är viktigt att vi just får ut att det inte handlar om den allmänna jakttiden och den allmänna jakten utan framför allt om skyddsjakten. Trots detta skulle jag gärna vilja ställa några frågor till ministern angående att kunna skydda sin egendom mot djur då de kan orsaka stor skada på våra grödor. Det är av den anledningen den här interpellationen ställs. Vi vet att regeringen lade ned . Min första fråga är om det inte hade varit bättre att jobba med dessa frågor i och titta vidare på dem där i stället för att, som , drabbas av akuta utryckningar för att rätta till saker och ting för att få jakten att fungera. Kunde det inte vara bra att återuppta och titta vidare på vad som behöver göras när det gäller att justera jaktlagen? Det är min första fråga. Jag skulle också gärna vilja ställa frågan om ministern är beredd att i detta läge kanske till och med utöka eller stärka rätten för den enskildes initiativ att kunna skydda sin egendom och gröda. Jag tänker på de tillfällen när man behöver bedriva sådan jakt för att skydda gröda och kanske i det läget måste ansöka om tillstånd. Det är ofta akuta lägen, och ska det då behandlas via myndigheter och domstolar vet vi att det är stor risk att det tar tid. De fåglar som kan drabbas av detta är vanliga fåglar i , till exempel duva, grågås och till och med kråka, och därför kanske vi borde utöka den enskildes initiativrätt. Är det någonting som ministern tittar vidare på? 41 Statsrådet (S): Bakgrunden till att vi jobbar med det här förslaget är att den förra regeringen förändrade det här systemet på ett sätt som inte var förenligt med . Den här regeringen tillsatte bland annat Riberdahlska utredningen som kom fram till att vi har en förordning som inte är förenlig med . Sedermera kom också fram till det. Det är en självklarhet för den här regeringen att följa det som den högsta juridiska expertisen i det här landet har kommit fram till. Vi tänker inte gena när det gäller det. När det gäller möjligheten till skyddsjakt finns det i jaktförordningen en möjlighet för den enskilde att bedriva skyddsjakt utan något myndighetsbeslut. Det finns ganska omfattande möjligheter till det. Det finns inte inom det här jobbet som vi just nu gör med förordningsförändringen. Sedan finns också den allmänna jakttiden då man kan bedriva jakt i stor omfattning. Där tycker jag att det är tryggat. Men det handlar om att få det här på plats. Möjligen kan man införa en specialdomstol som hanterar det här, så att vi får likadana bedömningar överallt och också har en skyndsam hantering av ärendena. Det kan också behöva regleras att de här besluten, exempelvis de kring vargjakten, måste tas så att man kan få rättsprocesser som möjliggör att jakt kan genomföras. 42 (M): Jag tycker att det är bra med den här ambitionen. Vi har nog ungefär samma åsikt i den här delen. Jag tycker väl ändå att vi i de lägen vi har hamnat i aktivt kan jobba för att underlätta. Det handlar ju om att vi försöker hålla antalet fall och de överklagansmöjligheter som finns nere eftersom de både belastar domstolar och begränsar möjligheten till den jakt som vi alla är överens om är nödvändig i vissa lägen. Även om detta inte ingår i ministerns arbete precis för tillfället tycker jag att ambitionen kan vara att vi försöker jobba fram förenklingar kring den här biten så att vi på ett aktivt och smidigt sätt kan bedriva den skyddsjakt som är nödvändig. Jag tycker också att det är bra om ministern i sitt svar här kan lugna de lantbrukare och andra som kan drabbas av angrepp från skadedjur, exempelvis fåglar som äter upp grödan eller utsädet.