prot · H40945 · 2016-12-13 00:00:00 — Det är en medmänsklighetsaspekt. Därför anslår vi resurser till nya utbildningsplatser för dessa yrkeskategorier med sammanlagt . Utvecklingen inom vården har dessutom blivit alltmer specialiserad, vilket ställer högre krav på specialistkunskaper. Det gäller ofta även nyutbildade sjuksköterskor. En obligatorisk allmäntjänstgöring skulle bidra till att öka nyutbildade sjuksköterskors praktiska färdigheter. Vi vill därför se över möjligheten att på försök införa en obligatorisk allmäntjänstgöring för alla nyutbildade sjuksköterskor med efterföljande utvärdering. Ett annat område där vi har svårt att rekrytera och behålla personal och höja statusen är läraryrket. Här finns en del att göra med anledning av att resultat är nära förknippade med lärares engagemang, kunskap och förmåga att få eleverna intresserade och engagerade. Statens roll måste vara att se till att lärarutbildningen motsvarar de förväntningarna. En nyutbildad lärare ska ha instrument för att kunna engagera elever, ska ha hög kunskap och ska kunna anpassa sig efter elevernas olika förutsättningar, vilket jag hoppas att man kan göra. Det är inte bara antalet utbildade som är det viktiga, utan även vilken kvalitet dessa utbildningar håller. Därför menar vi kristdemokrater att det är av yttersta vikt att lärarutbildningen håller en hög och jämn kvalitet. Det kan ifrågasättas om den gör det när det finns 28 olika lärarutbildningar. Det är viktigt att utbildningen hålls ihop och kan visa på samma goda resultat oavsett var man studerar. Man måste kunna ställa höga betygskrav och göra lämplighetstester vid antagningen till lärarutbildningen. Dessutom är det viktigt att lärarstudenterna redan tidigt i utbildningen får komma ut på praktik och skaffa sig praktisk erfarenhet som också kan verka som vägledning om huruvida det är rätt eller fel val de har gjort. Om lärarstudenten tvekar är det bättre att han eller hon hoppar av tidigt i utbildningen än sent. Jag vill avsluta med att försöka understryka vikten av forskning i . Den högre utbildningen och forskningen måste tillvarata intresserade talanger för att ska hållas konkurrenskraftigt. Därför behöver det finnas möjligheter att studera eller forska oavsett om man är nybliven student eller ensamstående tvåbarnsförälder. vill att anslagen till tillväxtfrämjande forskning och innovation prioriteras. Genom en tydlig nyttogörandeaspekt kring anslagen för forskningen kommer att kunna återta förlorad mark och bli världsledande inom forskning som traditionellt sett varit ledande inom. Därigenom kan vi också bibehålla den kvalitet som kännetecknar stora delar av det svenska deltagandet inom europeisk forskning. Det är viktigt att harmonisera med de ramprogram som utformas inom det europeiska samarbetet, där stor vikt läggs på att förvandla vetenskapliga framgångar och genombrott till nya produkter och tjänster som i sin tur leder till ökad tillväxt för och . Hur framtiden ser ut har vi möjligtvis en aning om, men ingen har en exakt karta. Det vi vet är vilka resurser vi har att tillgå: studenter som har en iver att lära sig och ta reda på nya saker, bra lärosäten som har sina spetsar på några områden och nyanlända som bär med sig kunskaper till vårt land som i en del fall kan passa in i det vi har brist på. Allt handlar om att optimera våra resurser på bästa sätt för att skapa oss en god framtid – en framtid som vi själva skapar genom att vara en ledande forskningsnation och ta vara på de kunskaper vi har. 104 (S): Den som noga läser regeringens budgetproposition finner några intressanta rader på s. 205 under avsnittet Politikens inriktning. Där finns några ord som anger en bärande och viktig princip för högre utbildning och forskning i . Regeringen skriver att ambitionen är ”att bygga ett modernt kunskapssamhälle med högklassig forskning och utbildning i hela landet”. Sedan fortsätter regeringen med att poängtera vikten av att både kvinnor och män ska ges möjligheter ”att utbilda sig oavsett inkomst och bakgrund”. Det är viktiga rader i detta stora dokument. Utifrån det skulle jag vilja dra några slutsatser. Att bygga ut högskolan med särskilt fokus på att få fler lärare och fler förskollärare är en viktig budgetprioritering. Att bygga ut för att möta arbetsmarknadens behov är lika angeläget. Att göra det genom kvalitetshöjande åtgärder, både i den högre utbildningen och i , är mycket välkommet. Av den bärande princip som jag inledde mitt anförande med kan man dra några ytterligare slutsatser som jag tycker är viktiga. Det är viktigt att jämställdheten i den högre utbildningen och forskningen förbättras. Därför är regeringens markering av lärosätenas jämställdhetsintegreringsarbete jätteviktig. Det handlar om att det ska vara lika möjligheter för män och kvinnor att göra karriär i akademin och om att motverka könsbundna studieval. Det är också viktigt att vi tar ut steglängden vad gäller breddad rekrytering och breddat deltagande. Det är inte acceptabelt att möjligheten att söka sig till och delta i högre utbildning ska skilja sig åt på grund av bakgrund och föräldrarnas utbildningsnivå. Den borgerliga regeringen prioriterade inte arbetet med breddad rekrytering, vilket har medfört att detta arbete stannat av. Därför är jag glad över att regeringen nu politiskt prioriterar vikten av breddad rekrytering och breddat deltagande. Universitet och högskolor är viktiga aktörer i det livslånga lärandet. Därför är det viktigt att politiskt markera att det är väldigt värdefullt med god tillgång till distansutbildningar. Det är också viktigt att ha en aktiv samverkan mellan akademin och kommunala lärcentrum. Vi bygger det livslånga lärandet genom samverkan kring kommunala lärcentrum och en god tillgång till distansutbildningar. har haft en hög svansföring i den här debatten, tycker jag. kritiserar regeringen för att den försummar kvalitetsarbetet. Nej, det stämmer naturligtvis inte. Det är inte så att satsar mer pengar än regeringen på att höja kvaliteten. Det är mest verbala luftballonger som skickar upp, och det är just luft i ballongerna. Att bygga ut högskolan med fler platser innebär inte att man per automatik negligerar kvaliteten. Det är inte så att en ökad kvalitet enbart är beroende av mer pengar. Kvalitetsarbete är för mig och regeringen ytterst ett förhållningssätt. Därför har vi nu fått ett reformerat och bättre kvalitetsutvärderingssystem, som just markerar förhållningssättet. Som ministern sa satsas det nästan 1 miljard under innevarande mandatperiod på att stärka kvaliteten i den högre utbildningen. Ytterst är det lärosätenas ansvar att erbjuda utbildning av hög kvalitet. Kan man inte garantera en utbildning med hög kvalitet ska man naturligtvis inte starta en utbildning. Men jag har stort förtroende för att lärosätena tar ansvar för kvaliteten i högskolan. Det är också intressant att se att två borgerliga partier går åt två olika håll. går i varje fall i det avseende jag tänker på framåt, medan Liberalerna går åt motsatt håll och bakåt. Vad tänker jag då på? ansluter till regeringens uppfattning att vi behöver högre utbildning i hela landet. vill också utveckla samarbetet mellan akademin och de kommunala lärcentrumen. Det vill inte Liberalerna. De vill centralisera lärarutbildningen till färre orter. Det hörde vi i replikskiftet innan. Det blir för mig ett elitistiskt tänkande. Det verkar som att Liberalerna inte gärna vill tala högt om det i debatten. Många personer har kommit till som har utländsk högskoleutbildning och behöver få den validerad, prövad, och kunna använda den i svenska arbetsförhållanden. Därför är det viktigt med validering och att kunna erbjuda kompletterande utbildningar för just nyanlända akademiker. När det gäller forskningsbudgeten har ministern redan kommenterat den. Jag kommer inte att komma in på den. Vi får anledning att återkomma till den debatten framåt vårkanten när vi ska ta forskningsbudgeten. Det är lite förvånande att , Liberalerna och KD i sina förslag till budget drar ned på satsningar på högre utbildning och forskning. Det tycker jag är lite anmärkningsvärt med tanke på hur viktigt det är att bygga starkt med just högre utbildning och forskning. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 105 (M) replik: Tack för ditt anförande, . Du hade inte behövt locka upp mig i debatten med sådana påhopp som att säga att slänger fram verbala luftballonger. Jag hade gått upp i debatten ändå. Faktum är dessutom att ändå påpekar att han har läst budgetpropositionen väldigt noga. Det är väldigt bra. Vi säger så. Men du har tydligen försummat att läsa vad andra partier har lagt fram för förslag i sina budgetar. Faktum är att som situationen ser ut , här och , föreslår 2017, ska jag be att få tala om. Ni har gömt undan satsningen på . Den ligger i regleringsbreven. Det hade inte vi uppfattat från början. De har vi sedan omfördelat för att kunna lägga till forskningen. Därför kommer vi att landa högre än vad ni gör i forskningen. Oavsett vilket, : Även om jag räknar bort de pengarna ligger vi ändå över vad Socialdemokraterna och regeringen satsar. Rätt ska vara rätt. talar om att vi ska bygga ett modernt forskningssamhälle. Det är självklart. Jag skulle därför vilja fråga: Hur tänker när det gäller digitalisering? Jag tog i mitt anförande upp att sa till regeringen att man borde titta på och följa utvecklingen för hur högre utbildning digitaliseras. Hur kommer det in i utbildningen? Regeringen sitter med armarna i kors. Vad gör regeringen, ? 106 (S) replik: Det viktiga är ändå att säga att det inte skiljer så fasligt mycket på budgetsatsningarna. Vi satsar ganska lika bägge två partier vad gäller kvalitetshöjande åtgärder. Det kan låta som att det är väldigt mycket från sida. Men när jag tittar på 2017 tycker jag inte att det är någon markant skillnad. Det andra gäller digitaliseringen, som är en jätteviktig fråga. Det är den i och för sig för alla partier. Det brinner vi nog alla för. Tittar man på hur regeringen har jobbat ser man att den jobbat väldigt brett vad gäller digitaliseringen. Det arbetats med att få strategier för förskola, grundskola och så vidare. Ett arbete håller på att presenteras om strategier även för gymnasieskolan och den åldersgruppen. Även för den högre utbildningen är digitaliseringen en viktig fråga. Regeringen har bland annat låtit utreda MOOC som vi ibland talar om som en del av detta. Man ska ha med i bilden att det pågår ett arbete för att titta på hur man kan stärka digitaliseringen i den högre utbildningen. Sedan ska vi inte glömma bort att med den forskningsproposition som presenterades är digitaliseringen en av de stora utmaningarna som regeringen vill angripa väldigt brett för att stärka och se digitaliseringens effekter i hela samhället. Det handlar överlag om högre utbildning och forskning. 107 (M) replik: Jag tycker nog ändå att det finns en viss skillnad, , om vi säger att vi vill satsa extra på kvaliteten. är mycket pengar. Statsrådet nämnde här tidigare att man gör satsningar på Tech for . Det handlar om . Också där föreslår . Det gör skillnad. Det går inte att komma ifrån det. När vi talar om den moderna utvecklingen är det intressant att höra hur försvarar regeringens hittillsvarande arbete. Man har börjat lite i ungdomsskolan. Sedan hoppar man till forskningspropositionen. Precis som jag sa i mitt anförande har man glömt högre utbildning som ligger mittemellan. Man talar om att vi ska digitalisera forskningen. Men trots att propositionen som vi ska debattera senare handlar om den högre utbildningen, forskning och innovation nämner man inte vikten och behovet av att digitalisera högre utbildning. Jag talar då inte om MOOC. Jag talar inte om distansutbildning. Jag talar om lärarstudenter som till exempel ska möta förväntningarna ute i klassrummet. Där har vi barn, elever, som sitter med Ipadar och har lärt sig programmera på förskolan. Dessa elever måste lärarna ha redskap att möta. Det är vad jag efterlyser från regeringen. 108 (S) replik: När det gäller pengarna till kvalitetshöjande åtgärder har vi också forskarskolorna som ska startas. Det har angetts både i budgeten och i forskningspropositionen. Det finns också försöksverksamhet med praxisnära forskning som ingår som delar i att höja kvaliteten både på lärarutbildningen och kopplat till skolan. Jag ska kort nämna Teach for . Man kan inte ge dem mer pengar än vad de kan använda. De pengar som vi satsar är exakt det som de själva tycker att de klarar av att använda. Forskningspropositionen är viktig i detta sammanhang. Om man läser den noga, och det hoppas jag att också har gjort, ser man en av poängerna att man kopplar ihop utbildning, forskning och innovation som en helhet. När man talar om digitaliseringen är det breda forskningsprogram . Det handlar om utbildningen, forskningen och innovation. Det är så man ska se det hela. Digitaliseringen kommer in i delarna utbildning, forskning och innovation. Det är väldigt viktigt. En av de viktiga nyheterna i forskningspropositionen är de breda forskningsprogrammen som kopplar samman det hela så att man får ihop det. Det ska inte vara så att vi har digitaliseringen här, forskningen här och den högre utbildningen här. Allt hör samman. 109 (C) replik: Det är intressant att lyssna på när han talar i talarstolen. Han lyfter väldigt mycket fram kvalitetsfokus. Det var egentligen det jag tänkte lyfta fram i mitt anförande. För mindre än fattade en enhällig riksdag ett beslut om att ge ett tillkännagivande till regeringen angående jämförbarhet inom den högre utbildningen. Det bygger egentligen på två delar. Det ena är att driva lärosätenas kvalitetsarbete ytterligare framåt när lärosätena jämförs mot varandra. Det handlar också, och framför allt, om studenternas möjlighet att veta vad man kan förvänta sig när man ska välja utbildning. Investeringen i utbildning är en av de största man gör i livet, och då är det viktigt att veta vilka förutsättningar man kan förvänta sig, hur utbildningen kan leda till arbete och vilken kvalitet utbildningen kommer att ha. Det har ställts en fråga till högskoleminister från min kollega tidigare i talarstolen, och det har även ställts en skriftlig fråga. Regeringen väljer att ignorera detta, trots att har fattat ett enhälligt beslut om att jämförbarhet inom högre utbildning är viktig. Uppdraget gavs till att ha med detta i kvalitetsutvärderingssystemet. Utredningen av det nya kvalitetsutvärderingssystemet pekar på att det är viktigt att kunna jämföra högre utbildning men att det inte lämpar sig i detta system. Man föreslår att det ska vara ett självständigt uppdrag. beslut var enhälligt. Mina frågor till är därför: Vad anser om att högskoleministern ignorerar enhälliga beslut? På vilket sätt kommer att arbeta för att de intentioner som fanns i detta riksdagsbeslut kommer att genomföras? 110 (S) replik: Det beslut vi fattade och den proposition från regeringen som antogs för inte så länge sedan är viktiga och centrala. Vi hade ett system tidigare som på många plan inte höll måttet. Bland annat var det besvärligt att inte höll måttet i europeiskt hänseende när man relaterar till det enkla systemet. Det var därför viktigt att vi fick fram ett nytt kvalitetsutvärderingssystem. Det handlar om att pröva examenstillstånden och om UKÄ:s roll där, men det handlar också om att se till att varje lärosäte har egna kvalitetssäkra system. Man ska vara säker på att den utbildning de erbjuder och genomför håller måttet och har god kvalitet. Det kopplas också till att man kan göra en utvärdering av programmen och kolla lite brett om det som lärosätena säger och går i god för att de har verkligen stämmer. Det är de tematiska utvärderingarna som är viktiga när det gäller att fånga upp kvaliteten. Det var ett bra sätt och ett bra förslag, och jag tyckte att det var klokt av att ställa sig bakom detta. Om har gjort ett tillkännagivande ska regeringen självfallet förhålla sig till det. Jag är inte minister, så jag kan inte tala för regeringen. Som ledamot av tycker jag att detta är viktigt: Om har gjort ett tillkännagivande ska regeringen förhålla sig till det. Jag tror att regeringen kommer att tillmötesgå detta i någon form, även om jag inte vet exakt hur det kommer att utformas. 111 (C) replik: Det är glädjande att och jag delar uppfattning i frågan. Jag hoppas att med sina kontakter med departementet också kommer att driva på frågan. Tyvärr var svaret från ministern att man anser att det som kom fram till var tillräckligt för att kunna jämföra utbildningar, trots att själv i sina skrivningar tycker att myndigheten ska få ett självständigt informationsuppdrag just för att kunna lyfta upp andra parametrar än bara dem som finns med i kvalitetsutvärderingssystemet. Debatten om kvalitetsutvärderingssystemet och vad vi tycker om det har vi haft tidigare. Just möjligheten att jämföra utbildning är helt avgörande. Det handlar om att driva kvaliteten för lärosäten och att de vet att de ska ha en högre utbildning med hög kvalitet så att de lockar de bästa studenterna. Det handlar framför allt om de studenter som jag reagerar på att lyfte fram i sitt anförande när det gäller att bredda rekryteringen och att det är en viktig fråga för Socialdemokraterna. Då är det oerhört viktigt att man kan veta vad man kan förvänta sig av den utbildning man väljer, vad man kan ha för förutsättningar på arbetsmarknaden och vilken kvalitet utbildningen håller. Först och främst handlar det om att kunna göra det hela jämförbart med utbildningar på en annan ort. Jag hoppas att tar med sig synpunkterna när det gäller just jämförbarheten och att göra det hela tillgängligt för studenterna. Det handlar om att driva kvalitet men också om att öka möjligheten att göra bättre och mer attraktiva val. Utbildning är en av de största investeringar människor gör i livet. 112 (S) replik: I och med det system som vi har fattat beslut om här i – ett nytt kvalitetsutvärderingssystem – och de fyra komponenter som finns där tror jag att man som student kan skaffa sig en ganska god bild över olika utbildningar och utbildningsprogram. Det ska man ha i bakhuvudet när man diskuterar detta: Det nya systemet gör att man som student kan titta på ett lärosäte och undersöka hur man säkrar kvaliteten. Man kan studera om det finns tematiska utbildningsprogram och utvärderingen av dem. Jag vet att när det gäller att söka till en utbildning tar studenten själv ofta reda på mycket information om lärosätet. Man lyssnar på andra och hör efter om utbildningen skulle kunna passa en själv. Det viktiga är att vår ambition gäller alla lärosäten. Om man erbjuder en utbildning ska man ha en god kvalitet. Sedan ska studenten ta ett eget ansvar och förvissa sig om det man kanske får höra verkligen stämmer: Har detta en god kvalitet? Vi måste sträva efter att alla lärosäten och de utbildningar vi har håller en god kvalitet. Jag är säker på att regeringen i någon form kommer att svara på det tillkännagivande som vi har. Som riksdagsledamot kan jag ligga på i frågorna, för roll är viktig. 113 (L) replik: sa i sitt anförande att Liberalerna tycktes vilja vara tysta om sina förslag. Ingenting kunde vara mer främmande för mig. , som deltog i ett tidigare replikskifte, berättade också om våra idéer Jag tror att i grunden är ganska besviken. Han har talat om hur bra forskningspolitiken ska bli när han och Socialdemokraterna väl tar ansvaret. Men det blev inte så mycket av det. Det är en resurstilldelning som är lägre än väntat och en riktning som är väldigt otydlig. Vad står den egentligen för? Det är inte bara det att man har glömt ordet forskning i propositionens titel; man har också glömt en riktning för forskningspolitiken generellt. Samverkan likställs med kvalitet på ett sätt som jag tror kommer att innebära att kvalitet tonas ned framöver, vilket är olyckligt. För Liberalernas del är fokus på forskningspolitiken och den högre utbildningspolitiken tydligt på kvalitet. Vi tycker att basresurserna ska driva kvalitet. Vi tycker att VR kan göra kvalitetsutvärderingar över landet. Vi vill ha mer resursfördelning som driver kvalitet. När det gäller lärarutbildningarna, som är en annan nivå, skulle vi gärna se ökad kvalitet också där. Vår idé är att ämneslärarutbildningen, som ju handlar om långsiktig och grundläggande fördjupning i ett ämne, bör ske på de områden där man har förmåga att ge denna typ av utbildning. Förskollärarutbildning, lågstadielärarutbildning och så vidare skulle däremot kunna ske på många fler sätt. Vi tror alltså att ämneslärarutbildningen kan koncentreras. På tal om kvalitet skulle jag slutligen vilja ställa en kontrollfråga till . Han sa att Teach for inte fick de resurser de eftersökte eftersom de inte kunde ta emot så många. De har 300 sökande, enligt den uppgift jag har fått. Men de får platser för 50 personer. Har en annan uppgift om söktrycket på Teach for än vad jag har? Och varför, skulle han annars påstå, kan de inte ta emot så många som de önskar? 114 (S) replik: Jag tycker att det är rätt märkligt att Liberalerna lägger fram förslaget om att man ska centralisera ämneslärarutbildningen till i huvudsak sex orter. För mig speglar det ett elitistiskt tänkande. Tänk, jag tror inte att man alltid har den bästa kvaliteten bara för att man är stor och stark! Det finns många små aktörer som också kan ha en god kvalitet på sin utbildning. Framför allt tror jag att det är viktigt med tanke på den lärarbrist vi ser framför oss att vi har utbildning över hela landet. Det gäller även ämneslärarutbildningen. Er tanke är att det ska finnas ämneslärarutbildning på de sex stora universiteten, och sedan ska resten få ta hand om annan utbildning. Jag tror inte riktigt på denna modell. Om man kopplar vårt förslag till att man ska forskningsstärka alla lärosäten garanterar man kvalitet även genom att forskning finns med i all utbildning. Jag är faktiskt väldigt stolt och nöjd över den forskningsproposition som regeringen har presenterat. Många av de tankar som regeringen nu för fram hade vi i opposition. Det blir nästan 3 miljarder till forskningen, och det är inte så dåligt. Man stärker basanslagen och grundforskningen. Man möter den stora samhällsutmaningen med breda, tioåriga forskningsprogram. Man hjälper också till att stärka yngre forskares karriärvägar med en meriteringsförordning som bättre kommer att motsvara de krav och förväntningar som forskare har. På så sätt skapar man en trygghet och stärker forskningen. Detta tror jag är jätteviktigt, liksom jämställdheten och även globaliseringen och internationaliseringsperspektivet i forskningen. Jag känner mig därför väldigt nöjd, glad och stolt över detta, ! 115 (L) replik: En forskningsproposition som inte är så dålig, enligt majoritetsföreträdarna – jag vet inte om det är någonting att sträva efter att undvika dålighet. Jag tror snarare att ska sikta högre. Vi ska bli ett av världens främsta forskningsländer, och då behöver man ambitioner för forskningspropositionen på den nivå som Alliansen tidigare stod för liksom tydligt kvalitetsfokus både i forskningspolitiken och i politiken för den högre utbildningen. När det gäller lärarutbildningen på ämneslärarnivån är vår tanke att göra ungefär som man gör i . Det brukar ju vara bra. har tidigare haft ämneslärarutbildning men bestämde sig för att börja samarbeta med i stället och har därför en plats i . De som utbildas till ämneslärare får den fördjupade kunskapen i ett ämne vid och lär sig läraryrkets praktiska metoder och didaktik vid högskolan i men på plats i . Det kallar inte jag för elitism. Det kallar jag att vara pragmatisk och satsa på kvalitet. På det sättet får man nämligen både kunskapen i att vara lärare och en djup och rejäl kunskap i själva ämnet. Ska man lyfta svensk skola måste man nog fundera på detta: Hur får vi riktigt bra kvalitet i ämneslärarutbildningen så att vi kan se till att de lärare som kommer ut kan lyfta eleverna till att få riktigt mycket kunskaper?