prot · H309123 · 2016-06-20 00:00:00 — Sedan har man självklart andra former av internationellt samarbete, men när vi säger att vi gör något gör vi det på hemmaplan fullt ut. Är det inte det som ska gälla ändå, ? 150 (S) replik: I grunden kanske det också handlar om förtroende och tillit. Det är socialdemokrater och miljöpartister som bär regeringsmakten . Jag känner mig trygg med att regeringen har ändrat inriktningen och säger att vår ambition är att i ökad utsträckning nå målet genom nationella insatser. Det är också en regering som lägger fast åtgärder, styrmedel och investeringar för att nå det målet. Klimat- och energi-målen – 2015 m.m. Jag känner mig trygg med det, men det kanske har med förtroende och tillit att göra. Det är ju faktiskt det parti som jag representerar som är ett av de regeringsbärande partierna. Sedan har och all möjlighet att driva på politiken utifrån vad de tycker är rimligt och viktigt. Men jag känner mig trygg med regeringens politik och med att det är en politik som kan bära framåt. Vi behöver faktiskt ha en bred enighet i den här kammaren för att kunna leverera riktigt bra klimatpolitik. Är det något som klimatet inte behöver är det pamfletter som ingen kan infria. Det klimatet behöver är aktiva åtgärder som styr i rätt riktning. Det krävs en del samarbete och en del blocköverskridande överenskommelser också, enligt min mening. 151 (SD) replik: Jag blev inte riktigt klok på liknelsen med smuts i de olika rummen. Atmosfären har ju inte flera olika rum. Det är ett enda jättestort rum. Det spelar ingen roll var man släpper ut något; det finns överallt i alla fall. Det är ju något av grundproblematiken i den här frågan. Det är också lite fel att benämna koldioxid som smuts. Det är ändå en källa till liv och något som behövs för att saker och ting ska kunna växa. Jag lade märke till att Socialdemokraterna är mycket tydliga med att man vill sätta fokus på nationella insatser. Jag tycker att det är beklagligt. Kan man minska utsläpp någonstans i världen mer effektivt med samma summa pengar ska man naturligtvis göra det. Allt annat är ineffektivt och dumdristigt, eftersom det inte spelar någon roll var någonstans utsläpp sker, utan de påverkar oss lika mycket i alla fall. har Miljömålsberedningen, lite försenat och med något bortfall, kommit fram till att man vill minska utsläppen . Det är, har vi hört, det mest radikala förslag som något land har lagt fram. Det kan man tycka olika saker om. I delbetänkandet var det ganska förvirrat när det gällde vad man bedömde att detta skulle kosta. Det fanns olika beräkningar, och man hänvisade vagt till att kostnaden blir någon enstaka procent av bnp. Vet något om vad detta förslag kommer att kosta? 152 (S) replik: Jag förstår att och har svårt att förstå liknelsen, som handlar om att om alla tar ansvar för sina egna klimatutsläpp klarar vi att ställa om världen i en bättre riktning. Jag förstår att och har svårt att förstå det, för det är uppenbart att inte heller på det här området tycker att vi ska följa FN:s konventioner. Det är ju ett genomgående drag i politik att man håller sig till en egen tolkning av vad FN:s konventioner innebär och hur man tar ansvar för dem. , som man beslutade om 1992, är väldigt tydlig med att det är de industrialiserade länderna som ska gå före och som har ett större ansvar. Det ansvaret har tagit , och vi kommer att fortsätta ta det, åtminstone om vi klarar att hålla en tillräckligt stor enighet i riksdag om att detta är rätt väg att gå. Klimat- och energi-målen – 2015 m.m. Just nu är det som mäler ut sig och vill ha en helt annan inriktning på politiken. Det är sant att vi tar ett större ansvar när det gäller nationella insatser, men det är inte sant att det sker på bekostnad av internationella insatser. Den här regeringen lägger mycket och stora pengar också på internationella insatser, men vi tycker inte att de ska räknas in i våra egna utsläppsminskningsåtaganden, utan de görs därutöver. När det gäller kostnaderna kan jag försäkra om att vi i Miljömålsberedningen har tagit hjälp på alla möjliga olika sätt för att räkna på kostnader. Makroekonomiska modeller fångar inte hela klimatomställningen. 153 (SD) replik: Om alla tog ansvar skulle vi ju inte ha denna debatt. Att alla inte tar ansvar är ju egentligen det som vi diskuterar. Det är därför man behöver ha möten på FN-nivå och försöka få med sig alla länder. Dessvärre åstadkommer man ganska lite. Ernkrans hävdar att regeringen spenderar så mycket pengar att det räcker till allt: Man kan minska utsläppen ensidigt här i som man öser ut pengar på vår omvärld. Det var spännande att få höra det. När jag tittar på statens budget tycker jag att det ser lite dystrare ut. Jag har frågat företrädare, företrädare och Socialdemokraternas företrädare vad man bedömer att det skulle kosta. Jag har fortfarande inte fått något svar. Det är lite intressant. I delbetänkandet fanns det i alla fall siffror, på allt från av bnp till . Det är en skillnad på flera hundra miljarder. var ganska hårda när de sågade detta, just eftersom det inte fanns någon grund för de påståenden som Miljömålsberedningen lade fram i det betänkandet. Jag hoppas att det kommer att se bättre ut nu när det kommer . I övrigt vore det positivt om Socialdemokraterna och den övriga regeringen kunde ta del av Finanspolitiska rådets yttrande till Miljömålsberedningen om just kostnadseffektiv klimatpolitik. Atmosfären har nämligen inte olika rum. Det är samma rum. Kan vi minska utsläppen mest för någon annanstans ska vi givetvis göra det. Allt annat är dumdristigt. tycker att vi ska uppfylla de internationella åtaganden som vi har gjort. har tagit ett enormt stort ansvar. Men vi ska inte göra det in absurdum. Det är dumdristigt, och det riskerar vår tillväxt och våra arbetstillfällen. 154 (S) replik: Skiljelinjerna är tydliga här. håller på och mäler ut sig från den här genom att hävda någon sorts nånannanism – om någon annan gör någonting slipper vi. De har dessutom en egen, friare tolkning av . Men det är som sagt inget konstigt. brukar ta sig an internationella konventioner på det sättet, för att få dem att passa in i deras ideologiska ram. Den och vi socialdemokrater tycker att vi ska följa . Där är det tydligt att det är de industrialiserade länderna som ska gå före och som ska minska sina utsläpp först och mest. Det är ett ansvar som vi kommer att fortsätta ta. Klimat- och energi-målen – 2015 m.m. Vi hävdar, och tycker att vi har belägg för, att det kommer att gå. Med tydlig politisk bestämdhet och med en kombination av styrmedel, investeringar och politisk handlingskraft går det att göra omställningen. Den bär också jobb och välfärd. Vi har klarat den förut. Och vi kommer att fortsätta klara den. Den oro som ger uttryck för här är inte ny. Så har belackare mot klimatomställningen låtit . Och ni har blivit överbevisade varje gång, . Det har gått lättare, det har varit enklare och har blivit rikare och konkurrenskraftigare för varje steg vi har tagit i klimatomställningen. Det är min uppfattning att vi kan ta oss an också framtiden på det sättet. Men jag är, till skillnad från , en del av en arbetarrörelse som har bejakat omställning och strukturomvandling. Det har vi gjort genom att också ta ansvar för höga utbildningsnivåer och trygghetssystem som bidrar i omställningen. Och vi har också tagit ansvar för hela och alla människor i det här landet. Det kommer vi att fortsätta göra. Det är baserat på jämlikhet, frihet, rättvisa och solidaritet. 155 (MP): Vi debatterar nu klimatpolitik, med anledning av regeringens skrivelse och bedömning av hur de svenska klimat- och energimålen till 2020 kommer att uppnås. I detta betänkande behandlas också ett åttiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jorden har feber. Utsläppen av växthusgaser och de konsekvenser de för med sig är vår tids stora utmaning. Vi i den rikare delen av världen har orsakat en stor del av dessa utsläpp, och det är vårt ansvar att se till att de minskar. Hur går det då med det arbetet i ? Regeringen menar i skrivelsen att vi kommer att uppnå de klimatmål som kom överens om 2009, det vill säga en minskning av utsläppen i den icke-handlande sektorn jämfört med . Det är självklart positivt, även om när målen sattes upp ville ha mer ambitiösa mål. Jag är övertygad om att vi hade kunnat uppnå även dem. anser också att utsläppsminskningarna, dem vi tillgodoräknar oss i vårt inhemska mål, ska ske i och ingen annanstans. Det är därför glädjande att regeringen i skrivelsen hyser hopp om att gå i mål med detta till 2020, det vill säga att vi kommer att nå en utsläppsminskning av de inhemska utsläppen på . Alliansen ville att en tredjedel av utsläppsminskningarna skulle ske någon annanstans, genom någon annans arbete. Det är självklart att vi, som både har råd och smart teknik, ska hjälpa andra länder att minska sina utsläpp. Men vi ska inte tillgodoräkna oss de utsläppsminskningar som sker i andra länder. Det blir en märklig bokföring. Hur kommer det sig då att takten för utsläppsminskningarna har ökat sedan regeringsskiftet, herr talman? Jo, det handlar om att vår rödgröna regering har lagt in en högre växel i klimatarbetet, genom Klimat- och energi-målen – 2015 m.m.  mer stöd till klimatinvesteringar i kommuner, landsting och företag – det så kallade Klimatklivet  statlig medfinansiering i lösningar för att minska trafikens utsläpp i städer och tätorter – det så kallade stadsmiljöavtalet  mer stöd till dem som vill sätta upp solceller på taken, till lantbrukare som vill producera biogas och till dem som vill köpa bilar som går på förnybart och el  mer pengar till järnvägsunderhåll  en överföring av ansvaret för underhållet till  en nationell cykelstrategi och stöd till cykelinfrastruktur  att förbereda införandet av en vägslitageavgift för tunga fordon  en avgift på flyget. Vi har en regering som tar klimatet på allvar och som arbetar aktivt för att minska utsläppen både i och i övriga världen. Som det har sagts tidigare i debatten är det glädjande att vi har kommit överens över partigränserna om flera viktiga saker på klimatområdet. Fem partier i har kommit överens om att vi ska ha ett helt förnybart elsystem och att det förnybara ska ges utökat stöd i det så kallade elcertifikatssystemet. Vi är sju partier i Miljömålsberedningen som har enats om att vi vill införa en klimatlag med ett klimatpolitiskt ramverk som skapar ordning och reda i klimatpolitiken. Vi är överens om att vi ska ha nått nettonollutsläpp . kommer vi att överlämna vårt slutbetänkande, där vi bland annat föreslår delmål för hur mycket utsläppen ska minska och 2040 med en utsläppsbana. Det är på det sättet vi får en klimatpolitik som tuffar på, oavsett regering. Som miljöpartist är jag stolt över att få vara med och föreslå detta, även om självklart vill mer, även om jag som miljöpartist har högre ambitioner vad gäller både mål och styrmedel. Våra inrikestransporter orsakar omkring en tredjedel av utsläppen av koldioxid i . Av utsläppen från inrikestransporterna står vägtrafiken för . Det är en sektor med stort oljeberoende. av det bränsle som används till vägtransporter är av fossilt ursprung. Av den olja som importerar går enligt SPBI till transportsektorn. Att minska utsläppen inom transportsektorn är således avgörande för att vi ska klara våra klimatmål i . Miljömålsberedningen föreslår därför ett sektorsmål för trafikens utsläpp. Hur det skulle formuleras var det självklart diskussioner om. Vi har sju partier i Miljömålsberedningen som har olika ambitionsnivåer. Att vill mer är väl något som föga förvånar. Det förvånar väl inte heller att vi inte fick igenom det mål vi ville ha till 2030 – en helt fossilfri fordonsflotta. Men politik handlar om att kunna kompromissa. Att sex partier nu har kommit överens om ett mål om minst 70 procents utsläppsminskningar inom väg, järnväg och sjöfartstrafik till 2030, jämfört med , är stort och viktigt. Och jag vill passa på att tacka de partier i beredningen som har skruvat upp sina ambitioner. Klimat- och energi-målen – 2015 m.m. Att minska utsläppen i transportsektorn är dock ingen quickfix. ser vi att det går åt helt fel håll. ökade utsläppen från våra vägar. Det behöver göras mycket för att vända den utvecklingen, inte minst när det gäller resvanor och samhällsplaneringar. har den största ökningen av transportarbetet inom persontrafiken skett med bil. Det innebär att även om resandet med kollektiva trafikslag mer än fördubblats i absoluta tal har andelen kollektivtrafikresor minskat från cirka hälften av transportarbetet till . Den utvecklingen måste vi vända om vi ska klara våra klimatmål. Det är därför helt nödvändigt och viktigt att ett av Miljömålsberedningens förslag är att skifta norm. I stället för bilen ska gång, cykel och kollektivtrafik göras till norm vid planering av tätorter och städer. Och tåg och buss ska göras till norm vid planering av infrastruktur däremellan. Ska vi klara en minskning av trafikens utsläpp på till 2030 är det, vid sidan av en stor introduktion av bilar som går på el och förnybara drivmedel, ett måste. Det är bra att det ser ut som att vi kommer att klara målet att koldioxidutsläppen i i den icke-handlande sektorn ska minska till 2030 jämfört med . Men om vi ska vara ärliga har svenskarnas utsläpp inte minskat. Dina och mina klimatfotavtryck har i stället blivit större genom att vi konsumerar mer och mer. Och mycket av det vi konsumerar produceras utomlands. Bara vårt flygande genererar enligt nu växthusgaser . Det är lika mycket som vägtrafiken i gör. anser att det behövs ett kompletterande mål för konsumtionens utsläpp, ett mål och också ett styrmedel. Flyget är som sagt en stor utsläppskälla. Det är också utsläpp som inget land tar ansvar för i sin bokföring av utsläpp i dagens läge. Flygets utsläpp ingår inte i den uppgörelse som slöts i . De är politiskt laddade på global nivå, och även här i bland vissa oppositionspartier. Men anser att även flyget måste bära sina klimatkostnader. Därför har regeringen tillsatt en utredning som har fått i uppdrag att analysera och föreslå hur en skatt på flygresor kan utformas. Detta är ju något som andra länder i EU – som och – redan har gjort. Även flyget måste bära sina klimatkostnader. Detta och stora satsningar på höghastighetståg och bekväma nattåg i och är receptet för att ersätta en stor del av vårt flygande . Avslutningsvis: Det är nu det gäller. Vi ser ännu inte de fulla effekterna av de utsläpp som vi redan gjort, så det finns ingen tid att förlora. Kompromisser är en självklarhet i politiken, men det finns ingen risk att vi gör för mycket. Tryggheten vi får genom hemförsäkringar, pensionssparande, bilbälten med mera behöver kompletteras med den ökade trygghet som större klimatåtgärder skulle ge. har goda förutsättningar att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och skapa goda exempel som kan spridas över världen. 156 (C) replik: Klimat- och energi-målen – 2015 m.m. I en interpellationsdebatt om biodrivmedel för uttryckte sig så här: ska ha styrmedel som är stabila och ger ett stabilt bidrag till statskassan. Pengar till statskassan kommer alltså före fossilfria transporter i prioriteringsordningen. Klimatproblemen måste vänta. Vi måste ha pengar till våra bidragsökningar. Det var beskedet från den här regeringens finansminister. Å andra sidan framgår det också tydligt i budgeten. Regeringen med i spetsen höjer skatterna på förnybara bränslen med 370 miljoner. Etanolen är i princip helt utraderad. Rapsdieseln går på knäna. Ersättningen blir fossil bensin, diesel eller HVO, som visserligen är ett biodrivmedel men som alldeles för ofta görs av palmolja. Det borde skilja per liter mellan etanol och bensin för att de ska vara likvärdigt beskattade utan överkompensation. Det är klart som attan att folk tankar annat. Det är faktiskt så illa att vi riskerar att backa på våra klimatmål på transportsidan. skedde det ingen förändring alls. Jag undrar: Står fortfarande bakom principen om grön skatteväxling? Hur tycker i så fall att det funkar i regeringsställning? 157 (MP) replik: En grundprincip för är att vi ska ha en grön skatteväxling som gör att det blir dyrare att göra det som är dåligt för kli-matet och miljön och billigare att göra det som är bra för miljön och klimatet. Så är det. Precis som tycker jag att det är ett problem med den utveckling som vi nu ser. Det blir dyrare att tanka förnybart än att tanka bensin eller diesel. Det har ju fler anledningar. En stor anledning är det sjunkande oljepriset, som gör att skillnaden blir stor. Där skulle man kunna tänka sig att höja koldioxidskatten, och det har också den här regeringen gjort. Vi har genomfört en höjning av koldioxidskatten, men den behöver kanske höjas ännu mer för att den skillnaden inte ska bli så stor. Det är också EU-bestämmelser som gör att man inte får gynna det förnybara på bekostnad av det fossila, vilket är en väldigt märklig inställning. Jag vet ju att din regering, , brottades med detta. Man funderade på olika förslag som man skickade till EU och sedan fick bakläxa på och inte fick genomföra. funderar min regering på hur man ska lösa det här med en kvotplikt som kommer att accepteras i EU. Det är viktigt att vi tänker rätt här så att vi inte ytterligare en gång hamnar i den sitsen att branschen tror att det ska införas ett långsiktigt system och att vi får nej till det. Då står branschen där igen utan långsiktiga spelregler. 158 (C) replik: Klimat- och energi-målen – 2015 m.m. Min fråga var egentligen: Tycker att den skatteväxlingsprincip som står för genomförs eller inte när man är i regeringsställning? På den egna hemsidan står det nämligen så här: princip är enkel. Skatterna ska höjas på det som smutsar ned miljön och sänkas på det som är bra för miljön och skapar nya jobb. Såvitt jag vet är det enda land i EU som genomför en svart skatteväxling där arbetsgivaravgifterna och skatten på arbete höjs, tvärtemot vad som står på hemsida. Dessutom höjer man skatten även på förnybara drivmedel. Man höjer skatterna överallt. Det rimmar ganska illa med den retorik som jag vet att har haft, som vi uppskattar och som har fått beröm för internationellt. Snarare borde det stå något i stil med: princip är enkel. Skatterna ska höjas på det som smutsar ned miljön och sänkas på det som är bra för miljön, fast inte nu när vi sitter i regeringsställning, för då höjer vi skatterna även där. Det här är ganska så enkelt. Jämför man etanolpriset och bensinpriset ska det skilja för att det ska vara en jämn fördelning utan överkompensation. Vad är det då som den här regeringen överkompenserar? Det är bensinen. Det hjälper ju inte att höja bensinskatten som regeringen gjorde när man höjer skatten på etanol. Man höjde skatten med på etanolen medan man höjde med ett par ören på bensinen. Det hjälper ju inte. Ingen från EU har sagt att man i just detta nu överkompenserar etanolen. Därför ska också regeringen sänka den skatten . Men varför sänker man ? Problematiken fanns redan från när regeringen höjde skatten. Man borde inte ha höjt den över huvud taget, man borde ha sänkt den i stället. Problemet är att man inte klarar av att genomföra den gröna skatteväxlingen, utan man höjer skatten i stället. 159 (MP) replik: Jag tycker att det är bra att regeringen nu sänker priset på etanol. Man kan ha olika teorier om huruvida man verkligen behövde höja det eller inte. Regeringen gjorde bedömningen att vi skulle få bakläxa av EU om vi inte höjde. Du talar om skatteväxling, . När ni satt i regering funderade vi i på vart gröna skatteväxling tog vägen. Vi kunde bara se att ni fick igenom stora skattesänkningar på arbete. Det infördes inga skatter på det som är miljö- och klimatskadligt. Jag kan ha respekt för detta. har inga problem med att till exempel sänka skatter på arbete. Det gör vi också nu vad gäller en del saker. Till exempel blir vissa reparationer billigare. Det kommer att skapa en del jobb. Men vi ser också att det i dagens läge inte finns några stora möjligheter att sänka skatter på arbete ytterligare, med tanke på vad vi i dagens måste se till att vi har pengar till. är för en grön skatteväxling, men vi måste också uppnå klimat- och miljömålen. Därför ska vi se till att det blir billigare att göra det som är bra för miljön och klimatet och dyrare att göra det som inte är bra. Klimat- och energi-målen – 2015 m.m. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 9 Nagoyaprotokollet om användning av genetiska resurser Nagoyaprotokollet om användning av gene-tiska resurser Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU21 Nagoyaprotokollet om användning av genetiska resurser (prop. 2015/16:161) 160 (M): I det här betänkandet behandlas regeringens förslag om hur Nagoyaprotokollet ska kunna implementeras i svensk lagstiftning. Från Alliansens sida har vi inga invändningar i sak mot förslaget. Vi tycker att det är viktigt att implementeringen sker . Däremot har vi tagit del av flera remissinstansers oro över att de nya reglerna kan försvåra för forskningen. Därför tycker vi att det är viktigt att det görs en översyn av hur reglerna har påverkat forskningen. Av denna anledning, herr talman, yrkar jag bifall till Alliansens reservation under punkt 3. 161 (MP): Jag tänker fatta mig väldigt kort. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: KOM(2016) 400 Förslag till och rådets beslut om ändring av beslut nr 445/2014/EU om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033 § 11 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:740 Olagliga körskolor av (M) till statsrådet (S) 2015/16:741 Näringslivets konkurrenskraft i av (M) till statsrådet (S) 2015/16:742 Vägunderhållets påverkan på nollvisionen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:743 konkurrenskraft av (M) till statsrådet (S) 2015/16:744 Tillgång till fordon för de svenska krigsförbanden av (L) till försvarsminister (S) 2015/16:745 Besparingar i assistansersättningen av (L) till statsminister (S) § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:1368 Fristående och kommunala skolors likhet inför lagen av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1369 Ridning som rehabilitering av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1370 Energirådgivning av (C) till statsrådet (S) 2015/16:1371 Djursjukhuset verksamhet av (S) till statsrådet (S) 2015/16:1372 Mänskliga rättigheter och flyktingavtal med av (C) till statsrådet (S) 2015/16:1373 Bidrag till våldsbejakande extremism av (C) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:1374 Regler kring gödselförbud och deras inverkan på svenskt jordbruk av (C) till statsrådet (S) 2015/16:1375 Asylrätt för kriminella av Boriana (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1376 Samordning av civil och militär utbildning på av (M) till försvarsminister (S) § 13 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med § 5 anf. 29 (delvis), av talmannen därefter till och med § 6 anf. 62 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 7 anf. 98 (delvis), av talmannen därefter till och med § 8 anf. 127 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Anmälan om ersättare § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i betänkande 2015/16:SfU16 1 (M) 2 (SD) 3 (C) 4 (SD) replik 5 (C) replik 6 (SD) replik 7 (C) replik 8 (V) 9 (SD) replik 10 (V) replik 11 (SD) replik 12 (V) replik 13 (L) 14 (SD) replik 15 (L) replik 16 (SD) replik 17 (L) replik 18 (KD) 19 (SD) replik 20 (KD) replik 21 (SD) replik 22 (KD) replik 23 (S) 24 (MP) 25 (SD) replik 26 (MP) replik