prot · H309102 · 2016-05-10 00:00:00 — Tack, , för inlägget och för en bra och viktig interpellation. Jag delar uppfattningen att det finns en samsyn i trygghetsfrågorna för små och medelstora företag som grundar sig på det gemensamma arbete som har gjorts i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. delar jag inte syn att vi på något sätt skulle ha försämrat för de små företagen, tvärtom. I vårändringsbudgeten föreslår vi nu att det ska bli billigare för alla 800 000 enmansföretag i det här landet att anställa en första person genom en kraftig sänkning av arbetsgivaravgiften . Dessutom var en av de första åtgärder som jag som socialförsäkringsministern vidtog just att införa ett högriskskydd för små företag som drabbades av sjuka medarbetare. Under den första sjukveckan skulle man slippa ökade kostnader. Förslaget om hälsoväxling, som vi ska diskutera senare här , innebär ju de facto att de allra minsta företagen i stället för en ökad kostnad i stor utsträckning ska få en sänkning av arbetsgivaravgiften. Detta är en följd av regeringens förslag om hälsoväxling. Som det ser ut för sjukskrivningarna hos de offentliga arbetsgivarna skulle det annars landa på en högre kostnad. Precis som jag säger i mitt svar bereds frågan just nu inom . känner också väl till att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen var en enormt stor utredning som renderade i ett slutbetänkande som omfattade över tusen sidor. Utredningens förslag har under det här året bearbetats i . Och jag kan glädja med att det som står absolut först på tur när det gäller regeringens prioriteringar kopplade till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen är just de förslag som rör företagarna. Vi håller just nu på att arbeta intensivt med detta i , och vi ser fram emot att inom en inte alltför återkomma med konkreta förslag som går i den riktning som den parlamentariska socialförsäkringsutredningen landade i. Att regelverket ser så olika ut beroende på i vilken form som man bedriver sitt företag är någonting som vi väl alla tycker känns lite otidsenligt. är det en fråga som man naturligtvis måste titta nogsamt på innan man går vidare med ett konkret förslag. Man måste förhålla sig till olika skatterättsliga regler, socialavgifter etcetera. Det är inte helt okomplicerade frågor. Därför är det naturligt att beredningen av den här sortens frågor tar . Det får man nog räkna med. Men jag kan också ge ett positivt besked i den delen. Vi vill göra förändringar i den här riktningen. 53 (C): Det är intressant att lyssna till ministern. Hon tar upp de offentliga arbetsgivarna och sjuklönekostnaderna. Men det är företag som vi pratar om, och det är en otrolig skillnad. Högkostnadsskyddet som ministern införde hade ju alliansregeringen föreslagit liksom att det skulle bli lättare att övergå till en anställning. För att det ska finnas anställningar måste det finnas företag, och det är företagen som vi pratar om . Jag har varit med så himla länge, kan man gott säga i , på gott och ont, oftast på gott. Men jag har hört ministrar säga att det ska tillsättas en parlamentarisk utredning för att se över möjligheterna att driva företag. Jag har hört ministrar säga att det pågår en parlamentarisk utredning, så att man ska vänta och se på resultaten. sa också ministern att den parlamentariska utredningen är klar och att det fanns många bra förslag i den, bland annat på det här området. Om jag inte missminner mig helt var remissinstanserna väldigt positiva till de här svaren. Jag skulle nästan vilja säga att en majoritet av förslagen tillstyrktes, så det är definitivt ingenting som behöver utredas mer. Det finns ett färdigt lagförslag, och jag förstår inte vad det är man utreder. Ministern svarade inte på när förslaget kommer. Det kan väl inte vara så, ministern, att ni tänker spara det här förslaget och ha med det i en valrörelse som någonting som ska vara positivt för er? Det är inte företagen betjänta av. Vi står inför enormt stora utmaningar. Inom vården kommer det att behövas 530 000 nyanställningar , om jag inte missminner mig. De kan inte vara så att alla dessa ska ske inom den offentliga sektorn. Vi måste ha människor som vill starta och driva företag. Det här är yrken där kvinnor gärna startar och driver företag, och det får inte vara så att man som kvinna är tveksam till trygghetssystemen och därför behåller sin anställning och startar ett företag bredvid, det vill säga blir kombinatör. Det leder inte till anställningar och till att företag växer, vilket ministern själv i sitt förslag säger är viktigt. Därför vill jag fortfarande veta när förslaget kommer och vad det kommer att innehålla. Vi måste se till att det startas och drivs företag. Vi ska medverka till att alla våra nyanlända blir integrerade på arbetsmarknaden. Pensionärerna blir fler och fler och behöver högre pension, och därför måste vi ha fler människor som jobbar. Där är företagen, jobbskaparna, inte den offentliga sektorn, de som ska lösa problemet. Den offentliga sektorn finns, men vi måste ha fler företag, och vi måste se till att man vill, vågar och kan starta företag. Jag ställer frågan igen, ministern: När kommer förslaget, och vad kommer det att innehålla? 54 Socialförsäkringsminister (S): Som jag sa alldeles , , har vi , sedan den parlamentariska socialförsäkringsutredningen presenterade sitt slutbetänkande och överlämnade det till regeringen, ett slutbetänkande som omfattar stora delar av det svenska socialförsäkringssystemet och som i många olika delar både är komplicerat och ställer höga krav på oss, arbetat med att ta in remissvar och sammanställa dem. Vi är i den del av processen där vi tar ställning till vilka delar vi ska gå vidare med. Jag är nu tydlig här i kammaren med att frågan om de små företagen och deras förutsättningar hör till de delar av den här utredningen som regeringen vill prioritera främst. Detta bereds just nu i . Det är det svar som jag kan lämna här , och det svaret borde vara tillräckligt även för . Det är prioriterat för regeringen att förbättra och förenkla för de små företagen. Därför genomför vi ett antal olika reformer. Jag vill i detta sammanhang understryka att det förslag om högriskskydd för de små företagen som regeringen genomförde visserligen arbetades fram under den borgerliga regeringsperioden, men att inget hindrar en regering från att ta till sig ett förslag som man tycker är bra och genomföra det, vilket är precis vad denna regering gjort. Vi gjorde detta i dialog med arbetsmarknadens parter, både fack och arbetsgivare, som tyckte att förslaget var bra och tillstyrkte det. Det har också visat sig i efterhand att detta är någonting som nyttjas väldigt frekvent av företag. Det är väl det svar jag har att lämna , . Jag ser som sagt fram emot att återkomma med ett konkret förslag som kan genomföras. 55 (C): Givetvis uppskattar jag att ministern är så välvilligt inställd, men jag undrar: Är det det här förslaget kommer? Visst är det bra att man tar till sig de förslag som gav i regeringsställning, bland annat förslaget om högkostnadsskyddet. Men jag är otålig. Jag lyssnade på vad näringsminister sa här . Han kommenterade att en damfrisörska inte hade råd att vara sjukskriven och nämnde att man nu bereder ärenden i gällande bolagsformer och generösare regler för trygghetssystemen. Jag måste vara uppriktig och säga att jag trodde att jag här skulle kunna få ett tydligare och klarare svar på frågan om när förslaget ska komma och vad det kommer att innehålla. För mig som centerpartist är det väldigt viktigt att vi inte förlorar en enda dag när det gäller företagen och deras möjligheter. Jag får höra om svårigheter och problem, inte minst gällande trygghetssystemen. Som centerkvinna är jag extra mån om att kvinnor ska driva företag, för det är det vi behöver. Vi behöver fler kvinnor som driver företag, skapar nya möjligheter och skapar nya företagsbranscher, där våra nyanlända kan integreras och där det finns möjligheter att utvecklas. Jag hade trott att jag skulle få ett tydligare svar, ministern, men jag tackar ändå för den positiva hållningen. 56 Socialförsäkringsminister (S): Jag skulle i mitt slutinlägg vilja återkomma till något som berört, nämligen varför det här med förändringar i trygghetssystemen är så viktigt. Jag delar verkligen synpunkten. Vi har en situation där vi kan konstatera, också utifrån undersökningar som gjorts, att inte minst kvinnor väljer att avstå från eller skjuta fram sitt företagande på grund av att de upplever att det finns brister i trygghetssystemen, vilket gör att de inte vågar ta steget. Det ligger naturligtvis i allas vårt intresse att skapa bättre förutsättningar också för kvinnor att våga ta steget att bli företagare. Vi har alltjämt i , trots att även det kvinnliga företagandet har ökat, en stor ojämställdhet avseende hur många kvinnor respektive män som tar steget över till företagande. Inte minst tar som sagt kvinnor alltjämt ett större ansvar för barn, hem och familj, vilket också gör att man skjuter fram det här. Det är angeläget, inte minst för mig som minister och ansvarig för de här frågorna, att vi nu kommer framåt. Det har även för mig varit då jag känt att jag gärna velat att det skulle ha gått ännu snabbare. Det är dock en väldigt stor utredning, och det är ett stort arbete som behöver göras i . Men som sagt är förbättringar för företagen högst prioriterade på listan över det vi ska ta vidare från den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:572 om karensavdrag i stället för karensdag 57 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig om jag har övervägt att ersätta karensdagen med ett karensavdrag i enlighet med vad alla riksdagspartier ställt sig bakom i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Bestämmelser om karensdag finns i både lagen om sjuklön och socialförsäkringsbalken. Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag innebär att karensdagen i lagen om sjuklön ersätts av ett karensavdrag som beloppsmässigt i princip ska motsvara den nuvarande karensdagen. Kommittén anser att karensavdrag även ska införas i socialförsäkringsbalken. Kommittén anger att den närmare utformningen av karensavdrag får göras i den vidare beredningen av frågan. Ett karensavdrag innebär enligt kommittén en mer rättvis reglering av den enskildes självrisk i samband med sjukdom. Arbetstagare med koncentrerad arbetstid får då exempelvis ett relativt lika stort avdrag som de som arbetar lika mycket . Kommitténs förslag har remissbehandlats, och remissinstanserna är överlag positiva till att karensdagen ersätts med ett karensavdrag. påpekar flera remissinstanser att kommitténs förslag behöver utredas vidare, bland annat vad avser att utarbeta ett fullständigt lagförslag och närmare analysera de ekonomiska konsekvenserna. Jag är angelägen om att det uppnås en rättvis reglering av den enskildes självrisk vid sjukdom. Regler ska i så stor utsträckning som möjligt korrespondera med faktiska förhållanden på arbetsmarknaden. Att ersätta karensdagen med ett karensavdrag bedöms innebära en mer rättvis reglering och bör därför övervägas. kan jag konstatera att Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag behöver utredas ytterligare, och noggranna konsekvensanalyser behöver göras innan ett sådant förslag kan lämnas till . Detta förslag bereds därför vidare i . 58 (L): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Det är viktigt med en självrisk i sjukförsäkringen för försäkringens legitimitet och för att motverka överutnyttjande. Jag är glad över att ministern delar denna uppfattning. Men självrisken måste vara rättvis, och det är den inte . Som ministern själv konstaterar är det betydligt dyrare att vara sjuk för dem som har ett komplicerat schema än för dem som jobbar åtta till fem. Vi kan som exempel ta någon som jobbar natt med långa arbetspass och jobbar deltid. Sådana personer har ofta de minsta ekonomiska marginalerna, och de förlorar mest på dagens system. räknade på det . Man kom då fram till att ett vårdbiträde som jobbar deltid och natt förlorar mer än dubbelt så mycket av sin andel av månadsinkomsten vid uttag av en karensdag jämfört med den som jobbar jämna dagar. Det finns också de som har fler jobb hos flera olika arbetsgivare. Det kan då bli så illa att de får . Det drabbar ofta människor med små ekonomiska marginaler. Det skadar i förlängningen försäkringens legitimitet. Dagens självrisk är manipulerbar. Genom att anmäla sig sjuk i slutet av dagen när man känner att man kanske är på väg att bli dålig kan man nästan helt komma undan karensdagen. Det skadar också legitimiteten. Som jag förstår det har ministern egentligen inga invändningar mot att byta karensdagen till ett karensavdrag. Det verkar vara väldigt få som har så värst många invändningar mot detta. De invändningar som finns är oftast i de små detaljerna. Men det är i detaljerna som problemet sitter. En tidigare socialdemokratisk regering försökte redan för tolv att göra om karensdagen till ett karensavdrag. Men den gav upp efter en mycket kritisk remissomgång. Den här gången är det en positiv remissomgång och inte en kritisk. Det är därför ett utmärkt tillfälle att passa på att driva igenom denna angelägna reform och lösa ut de små detaljerna som hitintills legat i vägen. 59 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för en angelägen interpellation. I det här fallet kan jag bara konstatera att vi har en samsyn i frågan. Det gäller också den beskrivning som du gör av situationen för dem som drabbas av den utformning vi har av karensdagen . Det är ofta kvinnor som är anställda i offentlig eller privat välfärd och som kanske har de absolut lägsta lönerna som är de som drabbas mest. Det gäller för den delen också dem som har flera arbetsgivare. De kan till och med drabbas på ett sätt som är fullständigt orimligt. Jag kan också konstatera, precis som säger, att vi överlag har väldigt positiva remissinstanser. Det gäller i princip alla viktiga och relevanta instanser och från såväl arbetsgivare som fack och olika landsting runt om i landet. Som också påpekas här är detta ändå en sådan fråga där man inte nådde hela vägen fram i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, vilket också påpekas av remissinstanserna. Det innebär att vi behöver utreda frågan lite mer. Vi behöver också göra konsekvensanalyser av en sådan förändring för att se hur kostnaderna kommer att utfalla. Det är därför svårt från min sida att kunna vara väldigt tydlig med en eventuell ikraftträdandetidpunkt för ett sådant förslag. Men vi ser i varje fall att vi sannolikt kommer att kunna inleda ett arbete när det handlar om att göra de analyser som behöver göras. Vi har en ambition att genomföra en sådan förändring . Jag delar egentligen också det som avslutade med. Vi har ett läge där så många remissinstanser tydligt stöttar en sådan förändring. Det gäller inte minst med tanke på att det också handlar om legitimiteten i försäkringen. Det är därför angeläget att nu se till att genomföra förändringen. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 13 (forts.) Svar på interpellation 2015/16:572 om karensavdrag i stället för karensdag 60 Socialförsäkringsminister (S): Jag kan konstatera att i frågan om att ersätta karensdagen med ett karensavdrag delar jag och åsikt. Regeringen har för avsikt att återkomma . Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellationerna 2015/16:577 och 589 om ökade sjukkostnader för arbetsgivare 61 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig om jag kan lova att den nu aviserade medfinansieringen av sjukskrivningskostnaden inte kommer att medföra ytterligare bördor för arbetsgivarna samt vilka åtgärder som jag tänker vidta för att den nu aviserade medfinansieringen av sjukskrivningskostnaden inte kommer att leda till att personer med sjukdomshistorik, kroniska sjukdomar, funktionsnedsättning eller någon annan riskprofil får svårare att få arbete. Även har ställt frågan om jag inte ser några risker med regeringens förslag om att skjuta över sjukkostnader på arbetsgivare i och med att det skulle försvåra för personer med sjukdomshistorik att få jobb. Det förslag till hälsoväxling som har utarbetats inom är avsett att ge ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att vidta åtgärder för att motverka längre sjukfall. Förslaget har remitterats. Parallellt med detta har parterna på arbetsmarknaden erbjudits möjligheten att i stället komma överens om lösningar som på ett trovärdigt sätt minskar sjukfrånvaron. Om parterna presenterar sådana kommer regeringen inte att gå vidare med förslaget om hälsoväxling. Förslaget till hälsoväxling innebär att arbetsgivare betalar av anställdas sjukpenning efter 90 dagars sjukskrivning. Förslaget ska vara kostnadsneutralt för arbetsgivarkollektivet. Det innebär att kostnaderna inte kommer att öka totalt sett eftersom arbetsgivaravgifterna sänks i motsvarande mån, enligt förslaget . Hälsoväxlingen innebär att arbetsgivarna får en mer rörlig kostnad för sjukfrånvaron. Ett aktivt hälsoarbete kommer att löna sig, som de som inte tar sitt ansvar får betala mer. Förslaget innebär dock inte andra krav på arbetsgivare än att vidta de insatser som ingår i arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar enligt arbetsmiljölagen eller socialförsäkringsbalken. Det föreslås också ett skydd för mindre arbetsgivare i form ett fribelopp. Nivån för fribeloppet, , har bestämts så att mindre företag i normalfallet inte får några kostnader för anställdas sjukfrånvaro. Syftet är att hälsoväxlingen inte ska utgöra ett hinder för små företag att etablera sig och expandera. Brister i arbetsmiljön är en viktig förklaring till skillnaderna i sjukfrånvaron mellan kvinnor och män. ser vi att kommuner och landsting har stora problem med hög sjukfrånvaro, speciellt inom kvinnodominerade yrken som undersköterskor, socialsekreterare och lärare. Resurserna till kommuner och landsting kommer att ökas med . Det motsvarar över 10 000 anställda. Det kommer att kunna bidra till en bättre arbetsmiljö och minskad sjukfrånvaro bland personal inom skola, vård och omsorg. Som framför kan en anställd drabbas av en sjukdom där åtgärder från arbetsplatsen inte är aktuella och där en solidarisk finansiering är motiverad. Även med den föreslagna hälsoväxlingen kommer merparten, , av sjukpenningutgifterna att finansieras med sjukförsäkringsavgiften, som är densamma för alla arbetsgivare. Sammantaget bedömer jag att förslaget inte leder till att bördorna hos arbetsgivare ökar. En risk med ett stärkt kostnadsansvar för arbetsgivare är, såsom och framför, att arbetsgivare skulle kunna bli mer försiktiga vid rekrytering. En viktig utgångspunkt för arbetsgruppens arbete har därför varit att utforma regelverket på ett sådant sätt att personer med ohälsoproblematik eller personer som av andra skäl har svårt att få och behålla ett arbete inte drabbas av förslagen. Det föreslås att personer med risk för längre sjukskrivning ska kunna ansöka om ett högriskskydd i anslutning till en nyanställning. I dessa fall betalar arbetsgivaren varken sjuklön eller någon del av den anställdes sjukpenning. Undantag görs också för personer som har en anställning med stöd antingen på grund av funktionsnedsättning eller för att de har särskilda svårigheter att få ett arbete. Lönebidragsanställningar och instegsjobb är exempel på anställningsformer som undantas från arbetsgivarnas kostnadsansvar. Min bedömning är att de föreslagna undantagen är tillräckliga. Det är dock viktigt att eventuella effekter på utsatta gruppers situation på arbetsmarknaden följs upp noggrant och att förslaget vid behov justeras. Hela förslaget ska följas upp. 62 (M): Tack, ministern, för svaret! Varför är ett av världens friskaste folk ett av världens mest sjukskrivna? Är det ohälsosamt att gå till jobbet? Är sjukfrånvaron enbart arbetsgivarens fel, eller är det fler faktorer som påverkar sjukskrivningstalen? Frågorna är många, och jag har full förståelse och respekt för att ministern försöker hitta lösningar på ett av dagens stora samhällsproblem. Men varför lägga fram ett redan prövat ineffektivt medfinansieringsförslag? När man läser olika forskningsrapporter om sjukskrivningarnas orsaker framkommer ingen entydig bild. De allra flesta menar att de flesta sjukfall härrör sig från annat än arbete, men naturligtvis gynnar en arbetsplats med god delaktighet, utveckling och flexibilitet en högre frisknärvaro. Psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till längre sjukfrånvaro. sker mer än var tredje ny sjukskrivning på grund av psykiska diagnoser. Stressrelaterad ohälsa är en av de vanligaste orsakerna till långtidssjukskrivning. Kvinnor drabbas i större utsträckning än män, och prognosen är mycket oroväckande när det gäller denna ökning. Att en person är chef för 70 medarbetare är dåligt för alla. Att inte bli sedd och att dessutom ha ett konfliktfyllt privatliv leder av naturliga skäl till ökad sårbarhet. Organisatoriska svårigheter leder inte sällan till psykisk ohälsa, framför allt hos stora arbetsgivare. Så varför inte börja där? har antalet anmälda arbetssjukdomar som har orsakats av dessa faktorer ökat med . föreskrift om organisatorisk och social arbetsmiljö kommer förhoppningsvis att göra skillnad eftersom den tar sikte på den ohälsa som ökar mest. Men den började gälla så sent som , så det är självklart för tidigt att se någon mätbar effekt. Personer som drabbas av stressrelaterad utmattning beskriver inte sällan att om de hade vågat byta arbete, arbetsgivare eller yrke hade de inte blivit sjuka. Det finns uppenbarligen inlåsningseffekter som hindrar människor från att byta jobb och kanske kunna hejda en psykisk ohälsa. Hur ser ministern på det? Behövs en större flexibilitet på arbetsmarknaden? Offentlig sektor har en stor utmaning i att komma till rätta med de höga sjukskrivningstalen, framför allt avseende psykisk ohälsa. Därför kommer regeringens satsning med 2 miljarder för att få fler händer i vården, som det sägs, att behövas för att täcka offentlig sektors kostnad om förslaget om medfinansiering skulle bli verklighet. SKL anger 1,2 miljarder för offentlig sektor om det skulle bli så att man ska betala från dag 91. Det har prövats tidigare att arbetsgivaren ska medfinansiera sjuklönekostnaden. Alliansregeringen tog bort detta 2007 eftersom det inte var framgångsrikt. Det gav inte de effekter som man ville ha, och det gav dessutom negativa effekter. Arbetsgivaren betalar sjuklön av en anställds sjukskrivning, och under medfinansieringsreformen 2005–2006 betalade arbetsgivaren dessutom en särskild sjukförsäkringsavgift. Den främsta anledningen till att den avskaffades var att den försvårade för människor med en sjukdomshistoria att få arbete. Är det inte rimligt att först analysera om det är arbetsmiljön som är boven till de höga sjuktalen innan regeringen skjuter över sjukkostnaden på arbetsgivarna? 63 (M): Jag vill tacka för svaret, som andas en viss insikt om att svaga grupper kan drabbas med anledning av regeringens förslag om ökade sjukkostnader för arbetsgivare. Det är i företag som växer som man kan anställa och som nya jobb skapas. När regeringen nu vill skjuta över högre sjukkostnader på arbetsgivarna medför det självklart en risk att det blir både dyrare och svårare för just dessa företag att anställa. Det är i huvudsak inom offentlig sektor som antalet sjukskrivningar galopperar. Då blir det en stor risk att många människor med hög sjukskrivningsstatistik i högre grad blir utan chans till jobb eller blir hänvisade till tillfälliga anställningar där arbetsgivarna slipper sjuklöneansvaret. Metoden att lägga över högre kostnader på arbetsgivaren har prövats förr utan någon större betydelse för minskad sjukfrånvaro. Detta konstaterade även Inspektionen för socialförsäkringen när det gällde reform 2005. Såväl största fackförbund som många andra organisationer pekar på risken att människor sorteras bort.