prot · H30972 · 2016-03-01 00:00:00 — Var tredje barnmorska omfattas av höjd marginalskatt. Var tredje barnmorska och hälften av alla poliser får betala skatt på marginalen. Ska vi ha det så? 10 Arbetsmarknadsminister (S): Det finns en olycklig fixering hos vid skatter. Det är som om skattesänkningar är det enda politiska instrumentet för att lösa alla problem. Vi såg hur det gick under förra mandatperioden. Man sänkte skatter och försämrade statens finanser utan att det ledde till att man löste de problem som man sa att man skulle lösa med sänkta skatter, till exempel arbetslösheten. Självklart är en av de absolut viktigaste förutsättningarna för en stark jobbpolitik och för tillväxt att det är ordning i de offentliga finanserna. Därför var det bra att regeringen kunde halvera underskotten i statens finanser inför de stora utmaningar vi nu står inför. Trots att är väldigt orolig för utvecklingen kan vi konstatera att sysselsättningen ökar kraftigt, att nyföretagandet ökar kraftigt, att arbetslösheten sjunker, att utbildningssystemet byggs ut och att vi satsar på höjd kvalitet i utbildningssystemet. Vi ser inga tecken på en minskad vilja att utbilda sig. Det är självklart viktigt att människor har en vilja att utbilda sig. Och det är också viktigt att det finns en utbildningspremie, att det lönar sig att utbilda sig. Men vi ser inga tecken på att vi skulle vara illa ute i det avseendet. tar upp som ett exempel, och det tycker jag var intressant, därför att det finns en del, tror jag, som vi kan lära av . De vågar göra saker som vi inte har vågat och som faktiskt har gett goda resultat. Till exempel har ett system med studie- och yrkesvägledning tillgängligt för alla tyskar, oavsett om man är arbetslös eller inte, och som såvitt jag förstår håller hög kvalitet och betyder mycket för att människor ska söka sig till de branscher där det finns en god efterfrågan på arbetskraft. I har vi ett svagt utbyggt system när det gäller studie- och yrkesvägledning för den som inte är elev eller arbetslös. Här tycker jag att vi kan fundera över om vi har något att lära av . Jag diskuterade med tyskarna, som skriver in alla unga på arbetsförmedlingen innan de har slutat skolan och utbildningen. Man kan fråga sig om det är lönt att göra så stora ansträngningar för många personer som kommer att få jobb ändå, men så gör de i . Det har en väldigt god effekt i form av låg ungdomsarbetslöshet, men det beror också på flera andra saker. Det finns anledning att titta på länder som är bättre än på att styra och se till att människor söker sig till de utbildningar och branscher där arbetsmarknadsutsikterna är goda. 11 (M): Arbetsmarknadsministern säger att är fixerade vid skatter. Jag skulle vilja säga att det Socialdemokraterna som är fixerade vid skatter, för skulle inte skatterna vara så höga skulle vi inte stå här . Vi har högst skatter i hela världen. Jag tycker att arbetsmarknadsministern är mer fixerad vid bidrag än vid arbete. Det är ett stort bekymmer. Det alliansregeringen gjorde var att vi sänkte skatten för alla. Alla med jobb fick en helt ny månadslön med jobbskatteavdragen. berömmer den rödgröna regeringen de fina tillväxtsiffrorna i . Men låt oss komma ihåg att er budget bara har gällt . Ni styrde ju på alliansbudgeten . När det gäller marginalskatter talar vi inte om den traditionella gruppen, de rika och förmögna. Ni brukar ju ofta säga att det är de rika som ska betala marginalskatt, men här talar vi om barnmorskor, poliser och andra samhällsbärare. Varje gång en socialdemokrat eller en vänsterpartist försvarar dessa höga skatter vill jag att man ska ha barnmorskan och polisen i åtanke, för det är dem vi talar om. Socialdemokrater brukar säga att det handlar om dem med miljoninkomster, men så är det inte. I den stora skattereformen var ett av huvudsyftena att minska de höga marginalskatterna. var marginalskatten uppe i . fick till och med betala i skatt. Det är klart att människor svarar på ekonomiska incitament. Därför ska det löna sig mer att arbeta än att gå på bidrag. Varför lönar det sig inte för alla akademiker att utbilda sig? Det finns akademiska utbildningar som inte lönar sig alls jämfört med en gymnasieutbildning. En akademisk utbildning ger i genomsnitt i högre lön än en gymnasieutbildning. För många grupper lönar det sig inte alls att utbilda sig. Det gäller viktiga grupper såsom högstadielärare, gymnasielärare, bibliotekarier, biologer och arbetsterapeuter. Tråkigt nog är det värst för kvinnor. En kvinna med akademisk utbildning får högre lön än den med gymnasieutbildning. Detta går att läsa om i Sacos studie om akademiska studiers påverkan på livslöner. Det är ingen bra utveckling i ett land som har haft lysande entreprenörer och uppfinnare som , och . En stor risk med de höga marginalskatterna är att man inte vill arbeta extra. Man tar inte den extra timmen. Det blir helt enkelt inte lönsamt att arbeta. Jag menar att den beräknade inkomsten av marginalskattehöjningen från är ett slag i luften. Regeringen tror att man kommer att få in 2,7 miljarder på detta, men i beräkningarna ser man bara hur det har varit och inte hur människor faktiskt agerar. Det är en stor brist. Jag tror inte att ni kommer att få in de där 2,7 miljarderna på ökad marginalskatt. 12 (M): Diskussionen om utbildningspremie är intressant. Vi har länge haft en diskussion med arbetsmarknadsministern om det som Socialdemokraterna kallar missmatchningen på arbetsmarknaden, det vill säga att människor väljer akademiska ämnen och program som kanske inte är de mest rationella när det handlar om att kunna försörja sig efter utbildningen. I diskussionen om utbildningspremie läggs stor vikt vid detta, och här finns en förklaringsfaktor till varför människor inte har ett starkt incitament att välja utbildningar som också ger jobb. Det handlar om att skillnaden mellan ett jobb med helt okej lön men med hög skatt och stora marginaleffekter och ett jobb som bara kräver gymnasiekompetens inte är tillräckligt stor. Vi vet också att lönetrappan för högutbildade tjänstemän är mycket brantare, vilket betyder att marginaleffekterna kickar in mycket hårdare. Detta ger självklart effekt och är den rimliga förklaringsmodellen. Men det vore intressant att höra från arbetsmarknadsministern om det finns någon annan rimlig förklaringsmodell till varför en stor andel av de svenska studenterna väljer utbildningar som inte efterfrågas på svensk arbetsmarknad. Vi ser detta i mycket större utsträckning i än i många andra länder, till exempel . Vi har ju ett skolsystem som är helt gratis oavsett vad man väljer att plugga. En ingenjörsutbildning kostar inte mer än en annan utbildning. Trots det ser vi en mycket liten vilja att gå dessa utbildningar. Det är dessutom en stark arbetsmarknadssituation. Det är nästan arbetstagarnas marknad, och man får goda villkor, bra arbetsmiljö etcetera med dessa utbildningar. Trots detta väljer svenska ungdomar i stor utsträckning att inte gå dessa utbildningar. Då måste vi ställa oss frågan varför. Vilka ekonomiska effekter och drivkrafter är det som hämmar ett rationellt val? Jag tror att människor i grund och botten är rationella, smarta och vill sitt eget bästa. Men det kan finnas politiska system som genom skatter eller bidrag hämmar ett rationellt val. Frågan är vad detta är. Det vore intressant att höra vad arbetsmarknadsministern anser är orsaken. Är det enbart att de inte får studie- och yrkesvägledning? Det verkar orimligt att så många ungdomar måste få studie- och yrkesvägledning för att göra sitt högskoleval. Människor måste ju själva kunna tillgodogöra sig information för att kunna välja en bra framtid. Om marginaleffekterna inte ger utfall på utbildningsval, vad ger i så fall utfall på utbildningsval? Vad är det som gör att människor som har tillräckliga betyg och grundkriterier väljer utbildningar som inte leder till arbete? 13 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig ta den sista frågan först. Det finns ingen enkel förklaring till att människor inte väljer de utbildningar som leder till de högsta framtida inkomsterna. Det handlar alltså inte bara om ekonomiska incitament, , utan människor gör sina yrkesval också utifrån andra kriterier. Jag tror dock att vi bör påverka människors val av yrke i större utsträckning för att få en bättre matchning. Men alldeles uppenbart är att ekonomiska incitament inte ensamt svarar för denna styrning. När den gamla regeringen styrde ökade arbetslösheten. har vi en stark tillväxt och sjunkande arbetslöshet. Det är svårt att ta det till intäkt för att den förda politiken skulle vara skadlig för jobben. Det är fler som söker sig till högskolan och som kommer in på högskolan. Det är svårt att ta det till intäkt för att regeringens förda politik skulle göra att färre människor vill studera vidare. pratar ganska tyst om en stor skatteförändring som regeringen genomförde . Då tog vi bort den skattesubvention som tidigare gällt för arbetsgivaravgiften för ungdomar. Vi fick då höra här i talarstol att ungdomsarbetslösheten skulle öka kraftigt om avgiften återställdes, men resultatet har blivit det motsatta. Ungdomsarbetslösheten faller nu snabbare än vad de flesta hade väntat sig. Med detta, fru talman, vill jag säga att skattepolitiken självklart spelar roll för incitament, men det är inte det enda som spelar roll. Andra saker tenderar att betyda ännu mer. Skatteintäkter är till för att finansiera skola, sjukvård, välfärd, investeringar i jobb, klimatsmart omställning, infrastruktur och bostäder. Vad man använder skatteintäkterna till påverkar helheten i jobbpolitiken. är orolig för att regeringen inte ska få in de skatteintäkter som har prognostiserats, men jag vill säga till honom att där kommer vi att ha facit. Vi kommer att veta vilka skatteintäkter det kommer att leda till, och då kan vi jämföra. ser det ut att gå väldigt bra på arbetsmarknaden. Det är fler som jobbar, och fler jobbar mycket. Jag tror att det är goda förutsättningar för att regeringen inte bara får in intäkterna utan att dessa kanske till och med blir högre än prognostiserat. Men det kommer vi som sagt att få facit på. 14 (M): är en exportberoende nation, fru arbetsmarknadsminister. Vi ska vara glada för att exporten går bra just , men du kan inte ta det till intäkt för att det är den socialdemokratiska politiken som har gjort att ungdomsarbetslösheten har minskat. Ni har ju bara regerat med er budget , och vi får se hur många månader till det blir. Om vi tittar på problematiken ser vi att har de högsta skatterna i världen. Socialdemokraterna är fixerade vid att klämma åt de rika, säger de, men vilka är de rika? Jo, det är dem jag nämnde tidigare, nämligen barnmorskan och polisen. De får betala skatt på marginalen, i alla fall en del av dem. Hälften av alla poliser får göra det. Man kan jämföra med exempelvis punktskatterna, där man vill styra konsumtionen på så sätt att man har höga punktskatter på produkter som man tror är skadliga för hälsan eller miljön. Socialdemokraterna tror att det fungerar på ett bra sätt. Detta gäller givetvis även skatt på arbete. Om man har hög skatt på arbete kommer såklart mindre arbete att utföras. Jag undrar fortfarande om statsministern någonsin frågade arbetsmarknadsministern, numera superministern, om höjd skatt på arbete leder till fler jobb och vad arbetsmarknadsministern i så fall svarade. 15 (M): Det är lite märkligt resonerat av arbetsmarknadsministern. Jag poängterade att det finns ekonomiska orsaker. Det finns en skillnad i att gå en förmodligen längre eller tuffare utbildning för att få ekonomisk avkastning senare för den tid man lägger in i utbildningen. När jag säger att skillnaden är för liten tar arbetsmarknadsministern det till intäkt för att ekonomiska incitament inte fungerar. Men det är ju hela min poäng: Det finns inga ekonomiska incitament. De är inte tillräckliga för att man ska göra den insats som krävs på högskolan. Det är inte någon hemlighet att de utbildningar där vi utbildar ett massivt antal och som leder till jobb endast med gymnasiekompetens är mycket lättare utbildningar. De är inte lika intensiva vare sig tidsmässigt eller när det gäller svårighetsgrad jämfört med utbildningar som till exempel ger en mycket fastare situation på arbetsmarknaden och något högre inkomster. Men skillnaderna däremellan är för små – det är ju det som är min poäng. Det är hur som helst märkligt att ministern tar åt sig kredden för den ökade bnp-tillväxten och så vidare. Ministerns budget har bara varit aktiv . Om ministern har kommit på ett sätt att höja bnp och sysselsättningen så kraftigt med endast lite regleringsbrev måste hon avslöja det här och . Jag tror att vi har ett ekonomipris på gång här. Någon annan rimlig förklaring till ministerns självgodhet i den här frågan finns inte. 16 Arbetsmarknadsminister (S): Den ekonomiska tillväxten beror självfallet på många olika saker, men att ta en så stark utveckling som vi nu har på arbetsmarknaden till intäkt för att det går dåligt där tycker jag faktiskt är lite långsökt. Ungdomsarbetslösheten har regeringen jobbat med . gäller alla de stora ekonomiska förändringar som rör ungdomsarbetslösheten, både de satsningar och den finansiering vi gör genom att vi har tagit bort skattesubventionen i form av sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar. Jag vill påminna om att man förutspådde att sänkningen skulle leda till katastrof när det gäller ungdomsarbetslösheten. har resultatet alltså blivit det motsatta. Om detta enbart beror på regeringens politik eller inte låter jag vara osagt, men sänkningen har inte lett till den katastrof när det gäller ungdomsarbetslösheten som utmålade när vår budget började gälla. Till : Utifrån min roll är jag självfallet inblandad i de flesta diskussioner i regeringen som gäller jobben. Den samlade bedömning och politik som vi genomför för jobben är stark. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:357 om särskild löneskatt för äldre 17 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag inte anser att erfaren arbetskraft behövs för att klara av den demografiska utmaningen och hur jag anser att den särskilda löneskatten för äldre ska hjälpa senior och mer erfaren arbetskraft som vill arbeta längre. Självklart behövs senior och erfaren arbetskraft. OECD-statistiken visar också att är bland de länder som har högst sysselsättningsgrad i åldersgruppen 55–. har ett bra utgångsläge, men anser regeringen att den demografiska utvecklingen innebär stora utmaningar för framtidens arbetsliv. hänvisar i sin interpellation till skriftliga fråga som jag besvarade . Jag vill därför upprepa delar av mitt svar. När regeringen tillträdde 2014 ärvde vi ett bekymmersamt läge med en arbetslöshet som bitit sig fast på en hög nivå. För att öka sysselsättningen och varaktigt minska arbetslösheten har regeringen därför i budgetpropositionen föreslagit stora framtidsinvesteringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur, en aktiv näringspolitik för fler och växande företag och investeringar i kompetens och matchning för att rusta människor att ta de jobb som växer fram. Vårpropositionen och budgetpropositionen innehåller sammantaget investeringar för jobb som uppgår till . Sammantaget bedöms de åtgärder som föreslås i budgetpropositionen bidra till en lägre arbetslöshet och en högre sysselsättning . Äldre i arbetslivet är en viktig resurs som bör tas till vara. Vi ser dessutom att sysselsättningsgraden för personer ökar stadigt. Jag kan trots det konstatera att den faktiska utträdesåldern i många yrken är lägre än . Detta beror inte på att det saknas ekonomiska incitament att arbeta längre, utan det handlar bland annat om att arbetstagare slits ut . Om människor ska orka jobba ett helt arbetsliv krävs bättre arbetsmiljöförhållanden i psykiskt och fysiskt slitsamma arbeten. Arbetsmiljö är därför ett fokusområde för regeringen. överlämnade regeringen sin nya arbetsmiljöstrategi till . Strategin utgår från det moderna arbetslivets utmaningar och möjligheter och pekar ut en riktning för arbetet . Regeringen har dessutom ökat resurserna inom arbetsmiljöområdet med . Inom ramen för de ökade resurserna höjer regeringen ambitionsnivån i arbetsmiljöpolitiken genom denna arbetsmiljöstrategi, som utformats kring tre prioriterade områden: nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor, ett hållbart arbetsliv samt psykosocial arbetsmiljö. Dessutom pågår en bred översyn av pensionssystemet inom ramen för Pensionsgruppens arbete. Den långsiktigt stora frågan är den om ett längre arbetsliv för att trygga tillräckliga pensioner, pensionssystemets finanser och ytterst välfärden. Det arbetet kommer att fortgå med det övergripande syftet att uppnå fler arbetade timmar under livet. 18 (M): Jag vill börja med att tacka arbetsmarknadsminister för svaret på min interpellation. Jag vill också hälsa ministern välkommen i hennes nya kompletterande superministeruppdragsroll med initiativrätt på alla politikområden. Det är nog bra att någon ges initiativrätt i regeringen. Vi behöver fler initiativ för fler jobb. Det råder det inga tvivel om. Jobben måste bli fler, arbetslösheten måste bli lägre och sysselsättningen högre. Sysselsättningsgraden i arbetsmarknadsutskottet i är tyvärr alldeles för låg. Mötena är få, och många av de möten som är inplanerade får senare ställas in. Det grundar sig givetvis på att det är få propositioner och andra förslag som presenteras som kommer från regeringen. Regeringen levererar helt enkelt inte på bland annat arbetsmarknadsområdet. Vi behöver bli fler som arbetar i , och fler behöver jobba längre upp i åldrarna. Det är därför viktigt att vi skapar förutsättningar och incitament för att fler ska vilja stanna kvar på arbetsmarknaden . Det blir inte minst viktigt längre fram när pensionsavgångarna förväntas öka. Jag ställde min interpellation för att jag oroas över att regeringens politik kommer att ha motsatt verkan. Regeringen har ju infört en särskild löneskatt för personer , som blir en straffskatt på de äldre som väljer att arbeta. gav ju i ett svar till min kollega besked om att regeringen själv gör bedömningen att den särskilda löneskatten för äldre kommer att ge en faktisk effekt på äldres sysselsättning och antalet arbetade timmar, och då en negativ sådan. Det blir lite obegripligt när arbetsmarknadsministern i ena meningen menar att det är viktigt att säkerställa att fler äldre väljer att stanna kvar på arbetsmarknaden och i nästa mening försvarar att man gör det mindre attraktivt att arbeta. Människor får helt enkelt behålla mindre av det de tjänar. Det gör inte att de blir mer motiverade att stanna kvar på arbetsmarknaden och slita och jobba längre. Det innebär heller inte att de får mer i plånboken och kan konsumera mer. Jag vill vända lite på det ministern sa i ett tidigare inlägg här . Det finns en fixering hos Socialdemokraterna vid skatter. Oavsett vad man ska göra ska skatterna uppåt. Ju högre skatt, desto bättre socialdemokrat. Resultatet blir dock att den som arbetar får mindre i plånboken. I svar talar hon mer om mer om bostäder, klimatomställningar, infrastruktur och pensioner än om själva den fråga jag ställde. Det kan jag förstå. Det kan inte vara lätt att försvara och förklara varför man sjösätter ett förslag som man själv är medveten om kommer att ha en negativ påverkan på äldres arbetsutbud. Jag vill därför igen fråga arbetsmarknadsministern och ge henne en chans att ge ett tydligt svar: På vilket sätt leder den särskilda löneskatten för äldre till att fler äldre kommer att fortsätta att arbeta? 19 (M): Jag blev lite förvånad över det svar som arbetsmarknadsministern har gett till på frågan om den särskilda löneskatten för äldre. Det finns inget svar på varför skatten var viktig och varför regeringen införde den. Det finns en enda mening som säger: Självklart behövs senior och erfaren arbetskraft. Det är någonting man säger med läpparnas bekännelse, men det är ingenting man visar i riktig politik. Varför ska människor betala extra skatt när de har fyllt ? Det är mycket märkligt. Det går inte att få ihop den politiken. Varför ska man över huvud taget dela upp skattesatser när det kommer till ålder? Det har i Socialdemokraternas värld alltid varit så att man har beskattat storleken på inkomster olika. Men går man till och med in och börjar titta på människors ålder för varför de ska betala olika skatt. Om man hade sänkt skatten hade jag förstått det. Man vill verkligen ha seniorer och erfaren arbetskraft. Hela näringslivet ropar efter att människor ska stanna kvar på viktiga poster. Vi har svårt med sjuksköterskor, ingenjörer och andra välutbildade och erfarna människor som det inte finns någon ersättning för. Det finns ingen arbetskraft som står och väntar på att få de jobben. Man skulle vilja stimulera så att det var fler som stannade kvar längre. Men det gör inte regeringen. Det är därför en intressant fråga: Varför vill man ha en skatt på äldre? gick man ut och slog på stora trumman i valrörelsen och sa att de orättvisa skatterna nu äntligen skulle rättas till för alla pensionärer. Är inte det att tala med kluven tunga? De som arbetar ska betala mer i skatt. Den som inte arbetar skulle få någon femtiolapp mer plånboken. Jag tycker att det är väldigt falskt. Det ger heller inte särskilt stora pengar. Man beräknar att det skulle ge 1,77 miljarder, det vill säga under 2 miljarder. Vi får väl se vad det ger. Vi vet inte hur många det är som väljer att gå hem i stället för att jobba. I svaret sägs det väldigt mycket om vad regeringen gör för goda saker och naturligtvis om vad den gamla regeringen inte gjorde. Men om man säger att det behövs senior och erfaren arbetskraft borde man säga: Det var bra att alliansregeringen sänkte skatten för dem som jobbade efter ingången pensionsålder. Men det läser jag ingenstans. Det var därför jag reagerade. Man höjer skatten på det mesta. Det är skatt på sparande. Det är skatt på arbete. Det är höjda arbetsgivaravgifter. Det är skatt på ungdomar. Denna regering har ett mål, och det är en total fixering vid höjda skatter. Likväl säger alltid ministern i denna kammare att är fixerade vid höjda skatter. Det är precis tvärtom. Det enda regeringen verkligen håller när det gäller sina vallöften är att höja skatter på olika sätt. 20 Arbetsmarknadsminister (S): Jag undrar lite varför och är så upprörda. När jag lyssnar på inläggen tror jag mig förstå att det beror på att de har missförstått hela frågan. Det är inte så att regeringen har infört någon särskild löneskatt. Den infördes i den stora skattereformen som gjordes. Det var då man införde någonting som hette särskild löneskatt. Det regeringen har gjort är att vi har skapat likformighet i systemet, precis som har gällt tidigare. Men den särskilda löneskatten infördes . Både och talar om att regeringens politik skulle leda till att personer får behålla mindre av det de tjänar, eller att äldre skulle betala högre skatt än andra grupper. Det är fullkomligt felaktigt. Äldre har en lägre skatt än de som är yngre. Det är ett förhöjt jobbskatteavdrag för dem som är . Det betyder att de behåller mer och betalar lägre skatt än vad de gör innan. Där har interpellanten och debattörerna fullkomligt fel om politiken. Det vi ser just nu är att många av dem som ska gå i pension eller som redan har gått i pension lockas tillbaka till arbetslivet eftersom efterfrågan på arbetskraft är mycket stor och vi har brist inom väldigt många yrken. Vi ser nu till exempel i skolan att pensionerade lärare kommer tillbaka och jobbar, och det är välkommet. De betalar också lägre skatt än de som är yngre och till exempel jobbar i skolan eller i andra yrken. Det är så skattesystemet är utformat. När man hör säga att 1 ½ miljard i skatteintäkter inte är så mycket förstår man kanske hur det kunde bli så illa med de stora underskotten i statens finanser. Skatteintäkter behövs för att finansiera investeringar och välfärd. De behöver vägas av på ett rimligt sätt så att vi också har en stark utveckling på arbetsmarknaden. Det har vi just . 21 (M):