prot · H30969 · 2016-02-24 00:00:00 — Frågor som olyckor med oljespill och vad kan ha för organisationsstruktur så att det verkligen kan göra skillnad hoppas jag självklart att vi kommer att kunna komma tillbaka till. Rent generellt kan jag säga att har gjort tydliga prioriteringar och satsningar i budgeten kring exempelvis anslaget till den globala fonden, som vi anser vara mycket viktig. 96 (MP) replik: Jag tackar för svaret. Jag vill gärna följa upp detta med företagens ansvar lite grann, för där har vi haft ett ganska bra samarbete med just KD. En kanske lite mer principiell fråga är hur ni ser på detta med bindande regelverk. Det finns ju en hel del tecken på att det inte räcker att bara ha frivilliga överenskommelser om att de stora multinationella företagen ska respektera mänskliga rättigheter och miljökrav. Att röra sig lite mer åt det bindande hållet, är det någonting också KD kan tänka sig? Det handlar till exempel om att stärka möjligheterna för utsatta människor i utvecklingsländerna att lagföra västerländska företag i domstolar i företagens hemländer, alltså i den rika världen. Är det någonting KD kan öppna dörren för? 97 (KD) replik: Jag tackar för följdfrågan. Han och jag har här i kammaren diskuterat just företagens och handelns ansvar i utvecklingspolitiken, mer specifikt bland annat kapitalflykt. När det gäller företagens ansvar kanske våra grundinställningar skiljer sig en del. Jag tycker att ofta ser företagen som den stora boven och att han inte alltid ser företag och näringspolitik som en stor möjlighet till utveckling. När det gäller bindande eller inte bindande måste man se på de specifika frågorna, men vill man nå en förändring där bindande avtal är rimligt är det klart att det också är det som ska till. 98 (S): Fru talman, ledamöter och åhörare! som denna, när den utrikespolitiska deklarationen avges och utrikespolitiken debatteras, är det lätt att fastna i eländesbeskrivningarna. Därför tänkte jag ta en annan inriktning i mitt inlägg, fru talman, och ta fasta på att världen faktiskt blir bättre totalt sett. Trots det vi ser på tv och läser i tidningar om krig, svält, flykt och annat elände är det så att världen totalt sett blir bättre. För den sakens skull ska vi inte glömma de problem som finns i världen. Dem måste vi arbeta med. Men låt oss söka hopp i det positiva vi faktiskt lyckats åstadkomma i världen! I /har demokratiseringen inletts. På smälter inte längre bara isen i rom-och-colan, utan även den politiska isen börjar lossna. I går den gröna revolutionen mödosamt vidare, och demokratiseringsprocessen har till och med fått . I börjar nu arbetet med att bygga upp sociala trygghetssystem för att stödja över 1 miljon hushåll. Det arbetet sker bland annat med svenska biståndspengar, som har satsas i detta. FN aktiverar sig nu för det västsahariska folkets självklara rätt till självbestämmande. I slöts ett globalt klimatavtal, och i slöts ett avtal om hållbara utvecklingsmål – det vi kallar 2030-agendan. Vi kan konstatera att det , jämfört med för 20–, är fler i världen som har ett arbete. Det är färre som svälter, och det är fler som går i skolan – pojkar och, framför allt, flickor. Det är färre väpnade konflikter, men utvecklingen har tyvärr sett ut så att antalet dödade i de kvarvarande och uppblossande väpnade konflikterna har ökat. Fler och fler människor i världen lever i demokratier och har sin rätt att rösta och sin rätt att fritt uttrycka sig. Det är totalt sett, fru talman, en värld som de senaste 20–25 åren faktiskt har blivit bättre. uppgift i världen är att bidra till och förstärka den positiva utvecklingen. Det kan och ska vi göra med utgångspunkt i vår militära alliansfrihet, vår 100-åriga tradition av demokrati, vår 200-åriga fred och vår 250-åriga tryckfrihet. Vi i har en god grund att stå på i vårt internationella och globala arbete. Det är den grunden vi står på när vi globalt arbetar för demokrati, rättvisa, rättigheter, fred och välstånd. Jag är stolt över , detta glest befolkade, avlånga land långt uppe i norr där barrskogsbältet breder ut sig – detta land där natten och mörkret sträcker sig så långt om vintern och där dagen och ljuset sträcker sig så långt om sommaren. Så mörkt om vintern, så ljust om sommaren – men året runt ett hopp och ett ljus i mörkret för världens fattiga och förtryckta. Detta , fru talman, är jag stolt över och vill ha som grund för vårt fortsatta internationella engagemang. I detta anförande instämde (MP). 99 (L) replik: Jag delar förstås den uppfattning här ger uttryck för – det blir bättre i världen, såtillvida att det alltid har blivit bättre, i vilket fall . Ekonomin har växt i världen. Vi har klarat av att hantera såväl epidemier som svårare åkommor. Vår hälsa blir bättre, och vi uppnådde väl nästan alla av milleniemålen, om jag inte minns fel. Men jag tror att det är väldigt viktigt, fru talman, att vi är medvetna om de otroligt stora politiska risker vi står inför nu och inte viftar bort dem. Det kan vara så att om vaknar vi upp och är president i , är president i , är president i , är fortsatt president i , är kvar i och så vidare. Det där för oss till vad som är kärnan: Demokratin måste vinnas för varje generation. Vi får aldrig glömma detta och vifta bort det med slentrianmässigt, allmänt optimistiska propåer. 100 (S) replik: Jag utgår från att återkommer till någon fråga i sin andra replik. pekar på att i ett 500-årigt perspektiv har naturligtvis allting blivit bättre. tog inte jag ett 500-årigt perspektiv. Jag tog ett perspektiv på 20–. Man skulle möjligen kunna förlänga det till . Det är ändå så att världen totalt sett under har gjort väsentliga framsteg. När vi ska hantera de eländen som onekligen präglar vår värld tycker jag att det är viktigt att ha detta med oss för att inte tappa tron och hoppet på att det går att bygga en bättre värld, för det är när vi tappar tron och hoppet som extremismen växer och de enkla, snabba och farliga lösningarna får ett ökat stöd bland människor. 101 (L) replik: Det är ändå viktigt att vi inte fastnar i den slentrianmässiga beskrivningen att allt bara blir bättre, för det blir inte det just . Den politiska utvecklingen i världen är inne i ett av sina absolut mörkaste skeenden just , om vi jämför med de senaste 20–30 åren. När jag engagerade mig politiskt var president i . När jag engagerade mig politiskt blickade man framåt och såg att det fanns en möjlighet efter fall. var borta, apartheid hade försvunnit, hade växt fram som den första kinesiska demokratin och så vidare. Det var en helt annan optimism i världen än vad det är . Det för oss tillbaka till den grundläggande frågan, den kanske mest slitna klyschan av dem alla, att demokratin måste vinnas för varje generation. Det finns en risk att vi glömmer det om vi bara har en allmän uppfattning att allt bara blir bättre. Då är risken att vi inte ser de enorma utmaningar vi står inför. 102 (S) replik: Jag uppfattade tyvärr fortfarande inte någon fråga i replik. Jag håller med om att demokratin måste vinnas av varje generation. Men jag håller inte med när han säger att världen bara blir sämre just , för vi har faktiskt en dubbel utveckling. Det går åt fel håll på vissa delar av den här planeten, medan det på andra delar av planeten går åt rätt håll. Det går åt rätt håll på , i och i , exempelvis. Det tas små steg framåt för människor till att komma dithän att de får leva i den demokrati och den frihet som både jag och står upp för, hyllar och vill att hela världens alla människor ska dela. 103 (M) replik: Jag har en fråga till som kanske handlar om hopp och ljus. Jag tänker på tryck- och yttrandefriheten. Den ser mörka tider . Jag vill gärna höra en kommentar från till detta. Jag refererar till dagens radionyheter, där det tydligt talades om att i ska minsann medierna numera förmedla statens politik, nyheter och visioner. Det var ytterligare ett inslag som handlade om och två unga hårdrockare, , som har fängslats med motivet att de utgör ett hot mot regimen. Jag tycker att detta är ytterst allvarligt. Det handlar om tryck- och yttrandefriheten, inte i men världen över. Vi har en skyldighet och ett ansvar i ett land där tryck- och yttrandefriheten är att arbeta och verka internationellt för att den ska finnas. 104 (S) replik: Jag delar oro över hur bristen på tryckfrihet tenderar att breda ut sig. tog upp och . Tyvärr kan vi lägga länder till den listan som ligger betydligt närmare oss. Vi ser en oroande utveckling till och med i ett antal av EU:s medlemsstater vad gäller tryck- och yttrandefrihet och pressfrihet. Därför är det viktigt att , som firar sitt 250-årsjubileum av tryckfrihet, står upp för tryckfriheten och pekar på fördelarna och nyttan med den för att bygga demokrati och välstånd. Precis som i det tidigare replikskiftet här pekade på att demokratin måste vinnas av varje generation tror jag att också tryckfriheten måste försvaras av varje generation. Vi kan aldrig ta den för given och självklar. Vi måste alltid vara beredda att stå upp för och kämpa för den. 105 (M) replik: Tack för svaret, ! Då uppfattar jag svar som att regeringen kommer att använda sitt mandat inom EU, FN och andra organisationer för att aktivt arbeta för tryck- och yttrandefrihet. Låt mig nämna ytterligare ett exempel, med över 100 000 stängda hemsidor på internet. Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Så här ska det inte gå till. kan, om vill, lyfta fram de här frågorna – det är ytterst viktigt – i de politiska församlingar där verkar. Kommer så att ske? 106 (S) replik: Det sker i alla kontakter som har med länder som bryter mot yttrandefrihet, mänskliga rättigheter och demokrati och som tillämpar dödsstraff. Oavsett om det är en socialdemokratiskt ledd regering eller om det är en moderatledd regering är konsekvent i detta, och det är viktigt att vi är det. Det gör att vi åtnjuter respekt till och med bland dem vi kritiserar för att vi är just konsekventa. Det är inte bara så att vi är konsekventa oberoende av vilken regering som för tillfället styr , utan vi är också konsekventa i vår kritik mot brott mot mänskliga rättigheter, oavsett vem som begår dem. Det väcker också respekt. Detta arbete har vi alla från alla partier i den här ett ansvar att fortsätta, och jag kan försäkra att och den nuvarande regeringen fortsätter det arbetet. 107 (M): Svensk utrikespolitik präglas av en stor samsyn, och så har det varit . Vi står upp för viktiga värderingar, mänskliga rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, hbtq-rättigheter, yttrandefrihet, journalisters möjligheter att utöva sitt yrke och en grundläggande positiv syn på ett demokratiskt och inkluderande ledarskap med en balanserad syn på institutionernas roll. Vi står upp för ordning och reda och väljer dialog framför konflikt och konfrontation. Och , i den här debatten, är den dag då vi är som mest osams. Samsynen är viktig för att ansvarsfullt kunna regera med stöd av en majoritet i riksdag men också för att kunna regera med stöd av en minoritet eller, som , med stöd av en mycket svag minoritet i . Som konstruktiv opposition är det viktigt att svensk linje håller och att vi inte backar. Det slår vi vakt om. Världen saknar inte utmaningar. Konflikter, klimatförändringar och sjukdomar som hiv, zikavirus och ebola påverkar människor, regioner och länder. försöker bidra till att världen ska bli bättre genom handel, diplomati och bistånd. En del av utrikesengagemang handlar om det konfliktförebyggande arbetet och fredsbyggandet. Det är knepigt, skört, långsamt och svårt att mäta. är flest män involverade i processerna. Motsatsen är vårt bidrag till vaccin och medicin i världen. Det är förhållandevis enkelt, stabilt, snabbt och mätbart, och det involverar främst kvinnor. Stödet till vaccinalliansen och Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria är en viktig del i vår biståndspolitik. Effekten är tydlig. Små barn dör inte längre av sjukdomar som går att förebygga. Det bygger motståndskraft på flera plan och stärker samhällen. Sjukdomarna som är hälsohot i fattiga länder kan förebyggas och behandlas. Vissa sjukdomar kan till och med utrotas. Resurserna räcker aldrig till när det gäller bistånd, även om som land är en stor givare och ska fortsätta att vara det. Biståndet har också stort stöd i , särskilt det humanitära och särskilt när vi ser hur världen brinner. Omvärlden förändras, och de humanitära katastroferna pågår . Biståndet står inför stora utmaningar. Hela det globala biståndssystemet behöver bli bättre. Det handlar om samordning, ökad effektivitet, nya finansieringsformer och bättre koppling mellan ren krishantering, alltså det humanitära biståndet, och det mer långsiktiga utvecklingsbiståndet. måste vi hantera världen som den ser ut just . Regeringens uppdrag måste vara att prioritera så att svenskt bistånd gör så stor skillnad som möjligt. De nya hållbarhetsmålen är en rimlig möjlighet till nystart, men då krävs struktur och styrning också i . Som konstruktiv opposition är jag väldigt orolig över hur tappar fart i viktiga motvindsfrågor, att regeringen inte tar upp SRHR på mötena och att politik leder till att bistånd handlar mindre om vaccin och att Globala fonden får minskade anslag trots att redan har lovat annat. Just detta spelar roll lite bredare eftersom har varit ett föredöme, och om vi öppnar upp för att bryta löften kan andra länder också göra det. Det har uppmärksammats av bland annat 159 civilsamhällesorganisationer runt om i världen i en gemensam artikel. Till detta kommer en mer än lovligt luddig strategi för , den största humanitära krisen just . Normkritiken är möjligen inte det värsta problemet utan snarare utvecklingen mot en geopolitisk mardröm. Den ryska aggressionen och stormaktsambitionerna bidrar till det. Utvecklingen är möjligen inte regeringens fel. Dock går och en del socialdemokrater till storms mot svenskt samarbete med Nato och odlar omsorgsfullt myter om bland annat kärnvapen på svensk mark – trots att vi bygger säkerhet tillsammans med andra och är värt att försvara. Det finns en rejäl otydlighet om vad som ska gälla för biståndet, inte så mycket prioriteringsmässigt eftersom tänket från den biståndspolitiska plattformen ännu ligger kvar även om den ska uppdateras med de nya hållbarhetsmålen. Men ekonomiskt är det mycket otydligt. I höstbudgeten uppgick medel till flyktingmottagning i till av biståndsramen. Sedan kom uppgifter i medierna om , och Sida meddelade att de räknade . Det skapade en stor oro i det civila samhället. Så landade det på ett slags tak på . Beskeden från regeringen var att detta skulle hanteras med senareläggning av redan bortlovade utbetalningar. Men sedan kom information i ett pressmeddelande från att 2 miljarder extra skulle tillföras och betalas . Hela denna hantering är nu KU-anmäld. Men det handlar inte bara om stora pengar utan om principer – som det futtiga i att ta bort skatteavdraget för gåvor nu när världen brinner. 108 (SD): besökte delar av utrikesutskottet och . Det var en lärorik och mycket intressant resa, särskilt då är en fantastisk kontinent som det är svårt att inte bli kär i. Den har också en stor framtida potential. Både och har växande ekonomier och strävar efter att kunna stå utan bistånd. De vill fortsätta att ha goda relationer till och ser gärna att svenska investeringar och företag etablerar sig där. Det påpekades att svenska företag och investeringar ger länderna större möjlighet att komma ur biståndsberoendet och fortsatt goda relationer till . Det var glädjande för mig att se deras ambition att kunna stå på egna ben. har då lyckats skapa rätt förutsättningar och incitament för dessa länder. Det visar också att sverigedemokratisk politik är verklighetsanpassad och i linje med ländernas egen vilja. har ett politiskt område som vi kallar utvecklingshandel. Det innebär att ett generöst bistånd för att bekämpa extrem fattigdom och att bidra till lösandet av humanitära kriser är viktigt. Vi ser dock brister med dagens traditionella bistånd. Det riskerar att försätta länder i bidragsberoende trots att många utvecklingsländer, särskilt i , har växande marknader. För att lyfta dessa länder långsiktigt och för att bidragsberoendet ska upphöra behövs hjälp till självhjälp genom företag och handel. vill hjälpa svenska företag att investera mer i utvecklingsländer. Fler företag och ett ökat entreprenörskap leder till fler arbetstillfällen och ökade skatteintäkter för biståndsländerna. Vi vill också främja många små entreprenörer i utvecklingsländer. Det gäller inte minst kvinnor, som det är viktigt att stödja med exempelvis utbildning och mikrolån. Vi såg ett tydligt och bra exempel på detta i . Det är en organisation som hjälper kvinnor som av någon anledning inte får gå i skolan eller måste hoppa av skolan att starta företag eller få andra möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden. Exempel på verksamheter som redan stöder företagande är , Business , och . Detta är något vi vill prioritera och vidareutveckla till ett eget område som vi som sagt kallar utvecklingshandel. Att knyta handel och bistånd närmare varandra är något som också har genomfört. För en hållbar utveckling är det också av vikt att kombinera stöd till företag och handel med åtgärder för att stävja korruption och att inom ramen för utrikespolitiken stödja en demokratisk utveckling där makthavare respekterar mänskliga rättigheter och tar ansvar för den egna befolkningen. När vi ändå är inne på utvecklingshandel vill jag redogöra för vår generella syn på handel. har en positiv syn på handel med varor och tjänster. Handel minskar protektionism, förmedlar kontakter och kompetenser mellan länder och världsdelar och är en stor bidragande faktor till minskad fattigdom och ökat välstånd. är i grunden ett frihandelsvänligt parti. Vi anser att inom såväl EU som internationella forum såsom WTO ska verka för en fri och öppen handel och för att motverka protektionism. är generellt positiva till ett handelsavtal mellan och , det så kallade TTIP. Vi tror att det kommer att stärka den svenska industrin genom borttagandet av icke-tarrifära och tarrifära handelshinder men även genom att förebygga tillkomsten av nya handelshinder. ser positivt på uttalade indikationer om transparens, deltagande och ansvarstagande. Vår förhoppning är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga mekanismer inom WTO:s avtal. Avtalet innehåller dock många faktorer, och komplexiteten är påtaglig när det gäller tekniska och icke-tarrifära regelhinder. 109 (MP): Fru talman, ärade riksdagskollegor och ni som ser på detta via tv-apparaten där hemma! Tack för att ni lyssnar! Jag talar här i min roll som bistånds- och säkerhetspolitisk talesperson för . Vi lever i en orolig tid. Världen befinner sig i en av de största humanitära katastroferna . Aldrig har så många människor befunnit sig på flykt i världen som . fortsätter sin olagliga annektering av . Spänningarna har ökat i . Terrorgrupper som IS i och och Boko Haram i härjar besinningslöst. Oskyldiga dödas i stora antal. Sexuella övergrepp är en del av en vidrig krigföring. IS fruktansvärda terrorhandlingar sätter skräck i människor världen över. Många är de oskyldiga människor som har fått sätta livet till. , , och – listan kan göras lång. Vi måste stå enade, och vi måste stå starka och visa handlingskraft, tillsammans. För att kunna göra detta på ett bra sätt måste vi se till helheten. För allt hänger samman: fattigdom och konflikt, brist på MR och demokrati och konflikt, klimatförändringar och fattigdom, klimatförändringar och konflikt. Allt länkar samman i en kedja som kan bygga såväl positiva som negativa spiraler beroende på hur vi agerar. Därför är jag stolt över att är det land i som tar emot flest asylsökande. Därför är det viktigt att vi värnar biståndet och fortsätter att vara den största givaren per capita, också i en svår tid. Därför är det viktigt att regeringen skjuter till ytterligare pengar till det humanitära biståndet i då människors, inte minst kvinnors och flickors, liv står på spel i underfinansierade flyktingläger. Vi satsar 1,5 miljarder på bistånd till Syrienkrisen, där vi på ett nytt sätt gifter samman det humanitära biståndet med det långsiktiga. har även tillsatt en ambassadör för humanitära frågor och en för mänskliga rättigheter. har det hållits inte mindre än tre stora och mycket viktiga globala konferenser: om utvecklingsfinansiering i , om hållbara utvecklingsmål i och om ett bra klimatavtal, som vi fick till i . gäller det bara att världen tar dessa mål och omsätter dem i konkret handling. Regeringen har tillfört 4 miljarder till den gröna klimatfonden, som ska hjälpa utvecklingsländerna att klimatinvestera och klimatanpassa. Detta i sin tur var en viktig komponent i framgång i , där och vår gröna klimatminister genom sin viktiga roll bidrog till att världen nådde det ambitiösa målet om en maxökning med . Världen har enats om 17 globala och gemensamma mål för utveckling. Regeringen kommer att fokusera på genomförandet av Agenda 2030, och med detta kommer en omarbetning av policyramverket för utvecklingssamarbetet att spela en viktig roll. En struktur för ökad samstämmighet mellan politikområden har satts upp i . Vår alliansfrihet har tjänat oss väl . Det är klokt och ansvarsfullt att hålla fast vid den politiken, särskilt nu när spänningarna i världen är större . Då måste roll vara att verka för avspänning och säkerhet, såväl i vårt närområde som i omvärlden. Alliansen tycks tro att ett Natomedlemskap är en ultimat lösning för det mesta. Jag vill mena att ett Natomedlemskap är en osäkerhetspolitik, inte en säkerhetspolitik. Vår säkerhetspolitik ska i stället vara en fredspolitik. Visst, behöver ha ett fungerande försvar. Och vi håller just nu på att återställa det svenska försvar som Alliansen kastade i soptunnan i regeringen. Och visst, vi behöver öva med andra länder. Där är vi överens. Men fokus i globala säkerhetspolitik ska vara fredsskapande. Då behöver vi spela på många strängar på vår lyra, såsom den mix av insatser vi har beslutat om för att bekämpa Daish. Humanitära, politiska, militära och biståndsrelaterade delar – alla behövs. ska bli mer aktivt internationellt vad gäller att medla vid konflikt, att förebygga konflikt och att finnas kvar i post-konfliktländer och hjälpa den sargade befolkningen med återuppbyggnad. Vi ska verka för nedrustning och avveckling av kärnvapen och utser nu en ambassadör för nedrustning. Och inte minst, utan i stället viktigast: för en feministisk utrikespolitik. Det ska inte längre gå att utesluta av världens befolkning från fredsförhandlingar och beslutande forum. Så länge det görs kan man inte tala om demokratiska beslut. Världens kvinnor och flickor ska inte behöva utsättas för hot, förtryck och sexuellt våld. ska respekteras överallt. 110 (C) replik: Det är tur att det var Alliansen som hade ansvaret för budgeten under de förra mandatperioderna. Om det hade varit hade försvaret förlorat ännu mer. Det ser man om man läser deras budgetar. Det är också tur att vi nu har gjort upp med regeringen om försvarsbudgeten. Tack vare det kunde vi öka anslagen jämfört med och Socialdemokraternas utgångsbud. Men, fru talman, det som är intressant är om och du, , kan svara på hur ni gör solidariteten med de baltiska staterna trovärdig. Kan de räkna med att ställer upp militärt om olyckan är framme? 111 (MP) replik: Återigen: Det finns många olika sätt man kan ställa upp på. Jag tror att om skulle bli angripet på ett eller annat sätt skulle vi inte bara vilja ha hjälp militärt. Det finns andra saker som finns med i våra solidaritetsförklaringar och som också behöver uppfyllas. Sedan kommer vi såklart att göra allt för att inte något sådant ska ske. Det handlar också om att inte öka spänningarna i och att inte spä på den säkerhetspolitiska oro som exempelvis ett Natomedlemskap skulle innebära. 112 (C) replik: hörde jag ett svar: De baltiska staterna kan inte räkna med svenskt militärt stöd.