prot · H40937 · 2016-11-30 00:00:00 — Jag kan inte nog understryka behovet av att den här lagstiftningen, som av allt att döma kommer att komma på plats, också hanteras varsamt och ansvarsfullt av de upphandlande myndigheterna. Det är ett stort ansvar att få göra direktupphandlingar till ett värde av 7 ½ miljon euro . Det är en stor summa, och den ska inte hanteras lättvindigt. Den här möjligheten måste användas för att skapa ett bättre förhållningssätt på marknaden och inte användas för att tränga ut kommersiella företag eller aktörer som tillhandahåller trafik som inte kostar skattepengar. Det är den viktiga bärstenen i den proposition som regeringen har lagt fram och det betänkande som utskottet har lagt fram. Allianspartierna har ett särskilt yttrande i betänkandet. Vi redogör i yttrandet för vårt förhållningssätt till att det i den här propositionen finns referenser till vissa skärningspunkter till den proposition som i vissa delar föll. Eftersom det inte finns någon del i den här propositionen som omfattas av våra invändningar som det voterades om blir det ingen reservation, utan det blir ett särskilt yttrande. Upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2016/17:KU1 Utgiftsområde 1 (prop. 2016/17:1 delvis och redog. 2015/16:RS1) 186 (M): Vi ska nu debattera del av statsbudgeten som utgörs av utgiftsområde 1 . Området rör finansieringen av den centrala statsledningen, flera viktiga myndigheter, statsbidrag och uppdrag. Inom ramen för utgiftsområdet gör vi moderater andra prioriteringar än regeringen. Jag vill lyfta fram några av dem. Vi vill utöka anslaget för med . För dem som lyssnar och tittar kan jag säga att består av mycket kompetenta tjänstemän inom förvaltningen som ger oss riksdagsledamöter möjlighet att göra oberoende granskningar av olika samhällsföreteelser men kanske främst av regeringens olika förslag. Eftersom den här regeringen inte längre på ett sätt som skulle vara önskvärt redovisar effekterna av sin politik, vilket även och kritiserat, har detta instrument blivit än viktigare. Vidare vill vi moderater öka anslaget till Justitiekanslern för att stärka rollen som statens företrädare i olika rättsliga tvister. Vi vill också prioritera Datainspektionens uppdrag att motverka integritetskränkningar, främst när det gäller näthat, varför myndigheten tillförs 2 miljoner. vill också utöka anslaget inom området som rör åtgärder för nationella minoriteter för att göra det möjligt för fler kommuner att ansluta sig till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska. Vikten av att kunna tala sitt språk i kontakter med myndigheter, i förskolan och inom äldrevården har mycket tydligt framkommit i de möten vi har haft med företrädare för våra minoriteter. Det fungerar mer eller mindre bra i de kommuner som har tagit på sig detta ansvar och som får ta del av statsbidrag. Men det ska i sig inte hindra att fler kommuner kan ansluta sig, utan det är en vilja som ska bejakas. På det temat framför vi moderater i vårt alternativ även att en del av det höjda anslaget om 30 miljoner till åtgärder för den nationella minoriteten romer ska tillfalla inrättandet av ett romskt språkcentrum. I den plan vi moderater har uttryckt för ett starkare ingår arbetet med att skapa ett tryggare samhälle. I det sammanhanget vill jag lyfta fram det vi kanske lägger mest kraft bakom i vårt alternativ. Den oro som många känner och uttrycker över de hot vi ser mot det fria, öppna och demokratiska samhälle som utgör kan väl inte undgå någon. Grundläggande värden som demokrati, rättsstat, individens frihet, ömsesidig respekt och tolerans gentemot personer med andra uppfattningar och övertygelser utmanas av våldsbejakande och extremistiska rörelser. Hot mot tjänstemän, hot mot journalister, hot mot folkföreträdare och hot mot enskilda medborgare utmanar denna öppenhet och trotsar demokratins spelregler. Dessa krafter får inte stå oemotsagda. Då sviktar stödet för de demokratiska värderingarna och vår samhällsstruktur, och då ökar skepticismen och otryggheten. Tryggheten måste vara säkrad över hela vårt land. Våra demokratiska fri- och rättigheter borde vara självklara om man så bor på landsbygden, i förorten eller i innerstaden. Detta råder inte fullt ut. Vi vill med hjälp av förebyggande arbete värna demokratin i arbetet mot våldsbejakande extremism, och vi föreslår därför ökade resurser. Vi satsar 30 miljoner mer än regeringen på anslaget Allmänna val och demokrati, och jag vill peka ut några särskilda åtgärder. Framför allt gäller det att utöka arbetet mot våldsbejakande extremism. Vi vill som en del av politiken för att främja mänskliga rättigheter öka stödet för demokratiska värderingar och värderingar om mänskliga rättigheter. Bland annat handlar detta om det så viktiga att motarbeta hedersrelaterat våld och förtryck. föreslår också en avhopparverksamhet för dem som vill lämna extremistiska grupper. Det är ingen hemlighet att många av dem som kommer tillbaka från till exempel kriget i framstår som ideal eller upphöjs som ett slags förebilder av främst unga. Det är därför viktigt att sprida kunskaper om dem som hoppat av just för att de har tagit avstånd från våldsbejakande extremism och sett vad den i verkligheten innebär i form av brutala övergrepp. Det behövs en nationell kommunikationsstrategi. Det finns goda exempel på detta runt om i världen, bland annat i – #notinmyname, som har byggts upp av muslimer som har tagit avstånd från Isil/Daish. Vi föreslår också inom ramen för politiken som rör mänskliga rättigheter ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck. Vi driver regeringen framför oss i detta arbete. Vi har tidigare lagt fram förslag om 15 tillkännagivanden, där vi tillsammans med regeringen är överens om 7. Ett enigt utskott konstaterar att 3 av dem är tillgodosedda men att 4 återstår. Utskottet riktar därför ett enigt tillkännagivande i detta. Vi förutsätter att regeringen kommer att ta initiativ i detta arbete. 187 (MP) replik: Det är ofta så att man berättar om vad det är man vill. Vi har hört förtjänstfullt berättas om vilka satsningar som kan komma. Men jag är också lite nyfiken på neddragningarna som föreslår. Framför allt har jag inte riktigt förstått neddragningen på länsstyrelserna som ni föreslår. Regeringen gör i budgetpropositionen en satsning på 30 miljoner för att snabba på bygglovshanteringen och kunna komma igång med en betydligt snabbare byggprocess. Det har också synts ute att vi har gjort det här . vill dra ned på länsstyrelserna med 92 miljoner. Man förklarar att 80 miljoner av de pengarna handlar om just PBL-hanteringen och de extra satsningar vi gör. Hur tillbaka går ni, och hur tänker ni er det här med de långa handläggningstiderna? 188 (M) replik: Jag tror nästan att på ett sätt svarade på sin egen fråga. Vi har redan sett en förändring. Det är bra att man har gjort de satsningarna, för plan- och bygglovshanteringen behöver definitivt kortas ned. Det gäller inte bara på nationell utan också och framför allt på nivå. Och det har skett förändringar. Vi gör andra prioriteringar och anser att detta löses inom ram. Vi gör satsningar på jobb och företagande. Vi gör andra prioriteringar i det förslag som vi har framfört i vår partimotion. Ja, det är viktigt att de här förändringarna fortsätter, men det kan lösas inom nuvarande ram. 189 (MP) replik: ”Inom ram” är 30 miljoner mindre, inte 92 miljoner mindre. Jag är mest nyfiken på de andra 62 miljonerna mindre i anslag till länsstyrelserna. 190 (M) replik: Jag vet inte riktigt vad jag ska tillföra ytterligare i diskussionen. Vi gör olika prioriteringar inom den ram vi har. Det gör de andra partierna också. Vi lägger fram lite olika förslag. Vi gör andra prioriteringar på jobb och företagande. Som jag sa tidigare: De här förändringarna är positiva och har synts, men de löses inom de medel som redan är tilldelade. 191 (SD): Larmklockorna i vårt rike ringer. Landets kommuner larmar. Landsting och regioner larmar. Vår nations medborgare larmar. Nuvarande regering är inne i halvtid, och efter förra höstens exceptionellt stora invandring ökar de offentliga utgifterna till helt ohållbara nivåer. Det som vi känner är inte samma som vi kände . Det som vi känner är inte det som våra barn kommer att känna när de växer upp. Tiden står aldrig stilla, och det gör inte heller utvecklingen. försöker inte stanna tiden. Vi försöker inte stoppa utvecklingen, men vi vill att utvecklingen ska gå åt rätt håll. När larmklockorna nu ringer från rikets alla hörn måste vi som är valda av folket också lyssna på folket. ser att det finns enormt stora utmaningar. Vi ser att vården, skolan och hela välfärden som vi känner den är satt under enorm press. Men det stannar inte där. Den destruktiva politiken sätter sina spår överallt i samhället. Därför krävs det att alla som kan är med och tar ansvar. I den här debatten diskuterar vi budgeten för utgiftsområde 1 , vars totala anslag är fördelade mellan flera olika områden. Den i särklass största kostnaden är . delar inte flera av regeringens prioriteringar, och jag vill passa på att redogöra skillnaden i syn på några av dessa. Regeringen föreslår att även ska få ökade anslag, med , vilket man motiverar med bland annat ökade kostnader för migrationsarbete, pris- och löneökningar samt lokalkostnader. Tydligen är det viktigare för regeringen att se om sitt eget hus än att föregå med gott exempel gentemot vårt samhälles olika instanser, som nästan larmar om hur vårt samhälle och vår välfärd försämras. menar att regeringen, som fått ta del av alla dessa larmrapporter, i stället borde föregå med gott exempel. I vår budget sänker vi kraftigt anslagen till med 350 miljoner . Ett annat område där vi inte är överens med regeringen är presstödet. menar att presstödet behöver reformeras. Utgångspunkten måste vara att framtidens medier i större utsträckning än ska klara av att stå på egna ben. Vi är inte motståndare till att det finns någon form av system för att underlätta för pressen. Syftet med det måste dock vara att med betydligt bättre precision än understödja och främja lokalt granskande och opartiska medier, framför allt i mindre städer och på landsbygden där lokala medier till alltför stor del helt saknas. För att underlätta en sänkning av presstödet föreslår vi förbättringar inom andra områden. Bland annat bör reklamskatten för dagspressen och periodiska publikationer avskaffas. Vidare vill kraftigt sänka det ekonomiska stödet till oss själva, det vill säga de åtta partier som sitter här inne . Det finns också flera anslag där vill satsa mer än regeringen. Låt mig nämna några av dessa. Vi ställer oss positiva till att regeringen numera har kommit fram till exakt samma slutsats som om att extra medel bör ges till länsstyrelsernas djurskyddskontroller. Vi välkomnar detta men menar att ytterligare resurser behöver anslås och föreslår sålunda en ökning om för detta viktiga ändamål, det vill säga mer än regeringen. Under detta utgiftsområde i vår budgetmotion ligger också Datainspektionen, vars syfte är att säkra den enskilda individens rätt till integritet i vårt samhälle. Frågor som rör den personliga integriteten har blivit högst aktuella , och uppfattning är att frågorna måste tas på större allvar. I ljuset av hur frågor om övervakning, it-säkerhet och kränkningar på nätet aktualiserats är vår uppfattning att myndigheten behöver förstärkas kraftigt genom ökat resursanslag. Det är ett absolut faktum att den tekniska utvecklingen, där fler människor använder internet i fler sammanhang än tidigare, också medför kraftigt ökad risk för enskilda att drabbas av att känsliga personuppgifter läcker ut. Den totala mängden data i vårt samhälle ökar kraftigt. I vårt förslag till budget ökar vi anslagen till Datainspektionen med 25 miljoner, vilket i praktiken betyder att myndighetens budget ökar med i förhållande till regeringens förslag. Avslutningsvis, herr talman, vill jag meddela att vi i jämförelse med regeringens budget sparar drygt 609 miljoner inom detta utgiftsområde. Det räcker inte på långa vägar för att komma till rätta med alla samhällsutmaningar som det här landet står inför, men det är vad vi anser att vi kan göra här och inom det område som vi ansvarar för – och det är betydligt mer än vad regeringen gör. Jag vill också meddela att vi därför kommer att avstå från att delta i beslutet. I detta anförande instämde (SD). 192 (M) replik: I särskilda yttrande i det betänkande vi har att ta ställning till finns det en sak som jag gärna vill fråga om. Under anslaget 3:1 föreslår en ökning med . Anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer vill man däremot minska med 14 ½ miljon kronor. Jag vill höra lite grann om varför. 193 (SD) replik: Tack, , för frågan! har tidigare satsat mer pengar på just . Vi ser att det finns ett behov av att göra det. När det gäller just minoritetspolitiken har vi själva kunnat se efter. Vi har varit på studiebesök där uppe, vi har tittat och studerat och pratat med människorna som finns där. Vi ser att det finns många inneboende obalanser bland minoriteterna. Jag anser att det är en stor fråga som vi bör fokusera på, lyfta upp och diskutera för att hitta någon form av gemensam lösning. Jag tycker också att den satsning som nu lyfter upp är en satsning med stor etnisk prägel, och en sådan tycker jag inte att vi ska göra på området. 194 (M) replik: Där kom kanske cloun. I yttrandet står det nämligen om satsningen på den nationella minoriteten romer att det är olyckligt att en enskild satsning bär en så tydlig etnisk prägel. Men vad är då den andra satsningen? Är det inte egentligen så att gör skillnad på etnicitet, trots att alla är svenska medborgare? 195 (SD) replik: Samerna har ju en särställning i som urfolk, och det tror jag också att är medveten om. Vi gör naturligtvis olika prioriteringar. Vi menar att det behövs en förstärkning till , och vi förstärker det också mer än regeringen gör. Det tycker vi är en fullt rimlig satsning. 196 (C): budgetförslag för utgiftsområdet är på . Det är ca 0,3 miljarder lägre än regeringens förslag. vill ha ett större ekonomiskt ansvarstagande när vi tittar på statsbudgeten i dess helhet. Finanspolitiken måste, som vi ser det, i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång i konjunkturen. Men i stället för att göra det har den sittande regeringen valt att låta statsfinanserna gå med underskott . föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar i förslag till budget ca 11 miljarder mer än regeringen gör när det gäller den totala budgeten . Trots högkonjunkturen växer gapet när det gäller arbete mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Det behöver skapas fler enkla jobb; det är naturligtvis viktigt för att fler ska komma i arbete. Inte minst är det viktigt att snabbt integrera de många nyanlända, och för detta krävs sänkta skatter på att anställa. Det behövs också reformer som gör att det kan skapas trygghet i hela landet. Det behövs därför fler poliser. Det behövs ett brottsförebyggande arbete som gör att landet inte delas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas. Vi behöver alltså fler satsningar för jobb och företag som gör att fler orter får dessa jobb. Vi i menar att vi måste återta ledningen i den gröna omställningen. klimatutsläpp har slutat minska, och det gör att det nu krävs kraftfulla styrmedel för att få tillbaka den positiva utveckling vi tidigare hade men faktiskt har förlorat . Vi vill att det ska finnas miljöskatter som hjälper oss att skapa en grön skatteväxling. Vi menar att vi ska skapa detta , när det är högkonjunktur. Vi har en unik möjlighet att utnyttja den för att bredda tillväxten och bredda jobbskapandet till fler orter. Det vi har sett är att regeringen inte har klarat av att hantera dessa utmaningar. Det behövs, som vi från har uttalat, ett nytt ledarskap. har tillstyrkt att ska ställa sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. Vi menar att oppositionspartiernas och regeringens budgetförslag i budgetprocessen ska ställas mot varandra som helheter och beslutas i två steg. Vi vill alltså att det ska vara ett sammanhållet paket. Eftersom i det första steg som har varit har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktningen på budgetpolitiken deltar nu inte i det aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 1. I stället hänvisar jag till ett särskilt yttrande i , där vi framfört våra synpunkter på regeringens, riksdagsstyrelsens och JO:s förslag till budget. Vi hänvisar här till motion 2016/17:3411. I övriga delar står dock bakom utskottets förslag. 197 (MP) replik: Jag kommer att hålla mig kvar vid länsstyrelserna och de pengar som regeringen nu vill satsa på att snabba upp plan- och byggärenden. skriver i sin budgetpolitiska motion att man i stället för de 30 miljoner extra som regeringen vill satsa vill dra ned med 72 miljoner extra och att det ska ske genom regelförenklingar. Då undrar jag bara vilka regelförenklingar som kan gå igenom så snabbt så att man får en snabb bygglovshantering och inte hotar byggandet under nästa period. Jag kan tänka mig att mycket av det mer ligger i civilutskottets intresse, men ni behöver ändå förklara en del av de neddragningar som görs i civilutskottet. Jag ser det inte så tydligt i er skrivelse. 198 (C) replik: Jag har varit här i kammaren och lyssnat på civilutskottets debatt, och det är ingen tvekan om att många efterlyser regelförändringar. Men för att få tryck i detta måste det också finnas ett ekonomiskt krav. Så länge man inte har det händer det tyvärr ingenting. Det är det som är bekymret. 199 (MP) replik: Regeringen har ju satsat extra på att det ska bli en snabbare bygglovshantering, och det har det också blivit. Så frågan är om det verkligen skulle gå fortare om man drog undan så mycket pengar från just de avdelningarna. Vi får väl se! 200 (C) replik: Regelförändringarna behövs ju inte bara på det statliga området utan också på den kommunala sidan för att underlätta detta. Vi ser att det behövs ett tryck för att regelförändringarna ska genomföras, och det måste ekonomiskt visas att det vill till förändringar. 201 (V): Som konstaterats diskuterar vi alltså betänkande nr 1, som handlar om utgiftsområde 1 . Som lyfte är det alltså en liten del av hela statsbudgeten som ligger på vårt bord. Vi står självklart bakom hela budgeten; vi har förhandlat den med regeringen. Det är en budget som satsar på investeringar i samhällsbygget för fler jobb, bättre skolresultat, snabbare klimatomställningar och en stärkt välfärd. Det är en bra budget med bra förutsättningar för ett hållbart samhälle, där ingen lämnas efter eller hålls tillbaka. Vi har ingen annan uppfattning om budgeten. Men i samband med att vi hanterar budgeten talar vi också om en del motionsyrkanden som lämnats in under den allmänna motionstiden, och det tänkte jag uppehålla mig vid i detta lilla anförande. Vi har en reservation som handlar om behovet av ökad insyn i hovets finanser. En del har hört av sig till mig och tycker att det är väldigt konstigt att jag som är republikan kan stå bakom en budget där vi faktiskt höjer anslaget till hovet. Och så kan man ju tänka. Men det rör sig i själva verket om en generell uppräkning för pris- och löneökningar till alla statliga myndigheter, även till hovet. Det finns andra partier som har föreslagit att man inte ska räkna upp fullt ut till statliga myndigheter. Så kan man förstås göra. Det blir en besparing som smetas ut oavsett om det är en bra besparing eller inte på de myndigheter som drabbas. Här har man också hovet med, och därför blir det mindre pengar till hovet i dessa budgetförslag. Vi tycker att det är rimligt att man kan gå in och titta i alla myndigheter och se om det handlar om en besparing som är möjlig. Ska vi dra ned mycket här? Ska vi lägga på här? Hur ska vi göra med de pengar som vi har? Det kan vi göra i alla myndigheter som vi har koll på, men vi kan inte göra det med hovet. Vi vill med vår reservation att man ska yrka bifall till en motion som säger att vi ska ha insyn i hovets finanser. Då kan vi också få en bra kunskap om den verksamhet som finns där. Statschefen har vissa uppgifter. De är specificerade. Detta skulle göra det möjligt att se på hur de utförs. Utförs de effektivt? Är det en verksamhet som lever upp till det man ska göra? På detta sätt kan vi se om det är rimligt att dra ned eller om det är rimligt att öka på. Personligen tycker jag förstås att vi ska gå vidare med att avskaffa monarkin och införa ett annat statsskick. Men det är någonting vi får hantera i ett annat betänkande, där statsskicket diskuteras. I det här sammanhanget tycker jag att det är rimligt att man följer normala budgetprinciper. Vi räknar upp för pris- och lönekompensation. Jag tycker att det är bra. Jag tycker också att man ska ha insyn i alla myndigheter så att man kan göra justeringar utifrån de behov som finns. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 1. 202 (L): är fantastiskt, men vi står inför ganska stora utmaningar framöver om det ska bli fantastiskt för alla som bor i detta land. Alltför många står utanför arbetsmarknaden. En stor andel elever lämnar skolan utan fullständiga betyg. Det finns stora brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningarna växer. Miljö- och klimatutmaningarna växer likaså. Kriget i och IS närvaro i regionen får fruktansvärda konsekvenser – konsekvenser som vi knappt kan ta till oss varenda dag – för samhället och människorna där. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. Liberalerna lägger därför fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. Vårt budgetförslag är en helhet. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 1. När det gäller övriga delar står vi bakom utskottets förslag. Några av de viktigaste punkter där vi avviker från regeringens syn på budgetområdet är återkommande från förra årets budget, så ni får ursäkta om jag låter något repetitiv för dem som minns debatten då. Det är områden som ligger särskilt varmt om en liberals hjärta. En av medborgarnas absolut starkaste vakthundar är ombudsmän, . Därför anser vi att anslaget bör vara högre än regeringens förslag. Vi har tagit del av ämbetsmannaberättelsen, och vi ser att det ständigt kommer in klagomål och ifrågasättanden från medborgarna – som är berättigade. Därför bör också denna myndighet få en utökad budget. Anslaget som rör allmänna val och demokrati bör också vara högre. Statsbidrag till förebyggande verksamheter i civilsamhället och kommuner mot våldsbejakande extremism bör öka, som vi har hört förtjänstfullt debatteras här tidigare. Det är kanske en av samhällets största utmaningar vi står inför om vi vill ha ett sammanhållet . Datainspektionen, vårt yttersta skydd av den personliga integriteten, bör också få utökade anslag med . Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att myndigheten helt enkelt behöver ökade resurser för att förbättra sina förutsättningar att bedriva en aktiv tillsyn. Åtgärder för nationella minoriteter bör ökas med . Fler kommuner behöver kunna bli del av förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska om vi ska kunna hålla ihop landet på lika villkor. Anslaget för åtgärder för den nationella minoriteten romer bör också utökas. Romer har varit, eller borde ha varit, en del av det svenska samhället och mer än så.