prot · H30990 · 2016-04-12 00:00:00 — Men detta gäller även oss som är i opposition runt om i landet. Slutligen vill jag uppmana civilministern att ha med småföretagens och egenföretagarnas perspektiv i det fortsatta arbetet med utformningen av propositionen. 24 (KD): Upphandling av varor och tjänster för offentlig verksamhet måste ske på ett öppet, rättssäkert och transparent sätt. Det är viktigt att alla aktörer har möjlighet att lämna sina anbud i samband med upphandling och att det finns en fungerande konkurrens. Stat, landsting och kommuner måste också få förstärkta förutsättningar att ta etiska, miljömässiga och sociala hänsyn vid upphandlingar. Hinder som höga kostnader och snäv tidsram för att ta fram anbud måste motverkas på det sätt som är möjligt. Aktuell debatt om villkor för upphandling Upphandlingar är en stor och viktig del för kommunerna . Ur kommunernas synvinkel vill man givetvis ha så mycket verksamhet och kvalitet som möjligt för pengarna, och ur företagarnas synvinkel har man en möjlighet att få vara med och leverera till kommunerna. En lag måste, förutom att se till att det blir så lika villkor som möjligt för dem som lämnar anbud, även kunna understödja ett gott samarbete mellan de bägge parterna i upphandlingen. Den nuvarande lagen behöver förändras för att kunna understödja det som vi vill uppnå och förenkla för företag att kunna ta del av upphandlingar på ett bättre sätt. Vår önskan är att vi får fram ett förslag till , så att vi kan diskutera utifrån ett verkligt förslag. Det skulle vara mycket välkommet. Tiden har sprungit ifrån den lagstiftning som är , och vi är nog alla överens om att vi behöver hitta en förändring. Vi är också överens om att lönedumpning inte är okej. Vi kan reglera detta på annat sätt än genom att kräva kollektivavtal, och det är vi beredda att göra. 25 Statsrådet (S): Jag vill inledningsvis tacka för denna debatt. Det har varit en viktig debatt. Partiernas positioner har tydliggjorts, och det underlättar det fortsatta arbetet. Efter rapportering vet vi att är det förmodligen en taxichaufför som kör färdtjänst i för som lägst . Det kan vara historia , om regeringen gör sitt jobb och om gör sitt jobb. Jag kan lova att vi kommer att göra allt vi kan för att lägga fram en proposition som löser det här problemet och som beaktar de olika perspektiv som måste beaktas: små och medelstora företag, tydlighet och öppenhet och alla de andra perspektiven på den offentliga upphandlingen. Men det är rimligt att vi ställer krav på sjysta villkor. Det är rimligt att vi har en lagstiftning som sätter stopp för att företag med osjysta villkor ges konkurrensfördel. När vi lagt fram förslaget förutsätter jag att riksdag fattar ett beslut och sätter stopp för denna sociala dumpning, för vi är skyldiga våra medborgare detta. Det är våra skattepengar vi pratar om. Våra skattepengar ska aldrig användas till social dumpning. Och det är vi som beslutar om det, inte EU eller någon annan. Det är riksdag som stiftar lagen. Tack för den här debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hennes ledighet –. § 4 Anmälan om kompletteringsval att riksdagsgrupp anmält som suppleant i skatteutskottet och att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i socialutskottet och i kulturutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald till vice talmannen förklarade vald –till § 5 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM67 Ändring av utstationeringsdirektivet SWD(2016) 52, SWD(2016) 53, KOM(2016) 128 till arbetsmarknadsutskottet 2015/16:FPM68 EU:s tillträdande till konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) KOM(2016) 109 till justitieutskottet 2015/16:FPM69 Kommissionens meddelande ”Att återvända till Schengen – en färdplan” KOM(2016) 120 till justitieutskottet § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:3378 till utbildningsutskottet 2015/16:3364 till socialutskottet § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:TU9 En fossiloberoende transportsektor 2015/16:TU11 Fordons- och vägtrafikfrågor 2015/16:FiU22 Bank-, försäkrings- och kreditupplysningsfrågor § 8 Svar på interpellation 2015/16:506 om kommunala naturreservat 26 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig om jag och regeringen ämnar begränsa kommunernas rätt att inrätta naturreservat och göra det möjligt att upphäva redan inrättade kommunala naturreservat. Låt mig inleda med att regeringen anser att det är oerhört viktigt att bygga fler nya bostäder. Behovet av nya bostäder är otroligt stort. prognos är att det behövs 705 000 nya bostäder . Kommunala naturreservat är ett viktigt verktyg för att utveckla naturvården på lokal nivå. Att inrätta naturreservat är ett av flera viktiga planeringsverktyg för kommuner. Min och regeringens uppfattning är att kommunerna använder sig av möjligheten att inrätta kommunala naturreservat på ett ansvarsfullt sätt för att skydda områden av värde för naturvården och för friluftslivet. Det sker ingen översyn av reglerna för inrättande av kommunala naturreservat. Jag anser att en aktiv grönstrukturplanering och inrättande av naturreservat stöttar ett attraktivt stads- och bostadsbyggande. En hållbar samhällsplanering är avgörande för möjligheten att åstadkomma den samhällsomställning som regeringen eftersträvar och som bland annat förtydligas i de av beslutade miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Kommuner behöver därför planeringsunderlag som beaktar såväl behovet av bebyggelse som behovet av grönstruktur. Genom att ta ett helhetsgrepp i arbetet med hållbar stadsutveckling, där bebyggelseutveckling går hand i hand med miljö-, klimat- och hälsofrågor, kan vi åstadkomma väl fungerande och attraktiva stadsmiljöer. 27 (M): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Vi är helt eniga om att bostadsbristen i har övergått till vad man kan kalla en akut kris på många håll i vårt land. Det hämmar samhällsutvecklingen när studenter inte kan tacka ja till sina platser på högskolor och universitet och när företag inte kan rekrytera den personal de vill därför att de inte har möjlighet att erbjuda bostäder där de har behov av personalrekryteringen. Alliansregeringen gjorde en hel del för att öka bostadsbyggandet, tillgängliggöra befintliga bostäder, underlätta uthyrning med mera. Men det var givetvis inte tillräckligt. Mycket mer behöver göras och på många fler områden. Jag har frågat ministern om hon tänker lyssna på vårt förslag från när det gäller att göra bostadsbyggande till ett riksintresse. Ministern svarar att hon mottagit betänkande, en utredning som den tidigare alliansregeringen beställde, och att frågan bereds i . Då är frågan: Hur länge ska den beredas? Och är ministern positivt inställd till att göra bostadsbyggande till ett riksintresse? får tolv statliga myndigheter peka ut riksintressen. krockar dessutom olika riksintressen. är jag inne på fel debatt, en debatt för . I nästa inlägg tar jag rätt anförande, herr talman. 28 (L): Det var nästan så att jag blev lite förvirrad och undrade vad debatten handlade om egentligen. Men är jag med på banan och vill tacka för att han har lyft en viktig fråga, och jag kan väl tacka för både frågan och svaret på frågan. Jag vill vara tydlig med att vi från Liberalernas sida prioriterar byggande väldigt högt och att det krävs ett batteri av åtgärder för att få igång byggandet i . När det gäller detta kopplat till kommunala naturreservat handlar det om enklare regelverk i ett bredare perspektiv. Där är inte minst kommunernas översiktsplanering ett viktigt instrument som måste kunna användas på ett effektivt sätt. Icke förty står Liberalerna också för en ambitiös naturvårdspolitik. Här finns en inbyggd målkonflikt, i alla fall om man ser det ur vissa aspekter. Vi tycker nog ändå att det i grunden är svårt att ställa naturskydd mot utveckling, utan det är någonting som går hand i hand. Det som däremot framskymtar här och var i debatten är att man skulle missbruka naturvårdsargumentet för att hindra byggandet, och det är väl egentligen det vi diskuterar lite grann – om det är utbrett eller inte. Jag tror att det finns olika perspektiv här när det gäller storstadsperspektivet, kanske, och landsbygdsperspektivet. Jag tror inte att det är speciellt vanligt förekommande egentligen. Det är alltså viktigt att man om man nu inrättar dessa kommunala naturreservat, som i de flesta fall naturligtvis har ett berättigande, gör det för att skydda. Det handlar ju om naturintressen, men det kan även handla om friluftsintressen och om att jobba väldigt seriöst utifrån de tillämpningsregler som finns så att man gör noggranna genomgångar av vad man vill skydda och varför man vill skydda det. Det ska inte ske utifrån argumentet att man bara gör det för att hindra byggande. På det sättet skulle man nog tycka att det var ganska intressant att göra en genomlysning. Jag vet inte om det finns någon genomlysning av detta och hur vanligt förekommande det är, eller om det finns något uppföljningsarbete kring detta med kommunala naturreservat. Ur den synvinkeln tycker jag dock att det vore intressant att kunna göra en sådan. 29 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för inläggen från de ledamöter som har valt att delta. Bostadsplaneringen och bostadsförsörjningen är en oerhört viktig fråga. Det var ödmjukt av riksdagsledamot att säga att den förra regeringen inte gjorde tillräckligt. Nej, för vi har en bostadsbrist som är alldeles för stor och där naturligtvis flera regeringar inte har bidragit med vare sig regelverk eller framför allt kapacitet i byggandet, det vill säga att få fram byggbar mark samt säkerställa att det blir byggt och att det byggs för de grupper som efterfrågar bostäder. Vi ska nämligen veta att det här med bostadsbrist också handlar om en efterfrågan som ska mötas. Det är inte alla typer av byggen i som möter den största efterfrågan. Det gäller den efterfrågan som finns på framför allt hyresrätter från hushåll som inte kan gå in med eget lånat kapital. Hyresrätter säkerställer också en flexibilitet inte minst i de större städerna för människor att kunna flytta till arbete och utbildning och kunna byta bostadsort beroende på var i livet man står och hur familjesituationen ser ut. När det gäller att bygga nya bostäder och säkerställa att vi får igång ett byggande av hyresrätter i ligger efter, och för detta behövs både en stark nationell politik och en samling från de svenska kommunerna. Vi ska veta att hälften av de svenska kommunerna har bostadsbrist. Det finns ett genuint intresse för städerna och tätorterna att bygga, men det har också funnits flera led i byggprocessen som har varit svåra. Inte minst har vi haft en konkurrenssituation vi behöver jobba med. Där har det kommit in, ser jag , fler kommuner som jobbar med aktiva verktyg för att locka en bredare marknad av byggare för att säkerställa att man får det. Jag tror att dessa instrument är oerhört viktiga. Det är därför regeringen var väldigt tydlig efter julhelgen när den bjöd in till bostadspolitiska samtal och deklarerade att vi i de stora bostadspolitiska satsningar som regeringen gör – det är den största bostadspolitiska satsning i modern tid, efter miljonprogrammen, som en regering har aviserat, herr talman – är beredda att också tillskjuta medel för att få igång investeringarna i det som är ett framtida samhällsbygge. Det är ett samtal vi är genuint intresserade av att ro i land blocköverskridande och brett i politiken, för vi vet att detta är spelregler som många behöver. Inte minst handlar det om relationen mellan den nationella politiken och kommunala beslutanderätter. Vi har nämligen ett kommunalt planmonopol i , och så länge inget av riksdagspartierna avser att rycka upp det tror jag att det är den skärpunkten vi måste diskutera. Där vill regeringspartierna att man diskuterar former för att mycket kraftfullare än tydliggöra att kommuner har ett ansvar att bygga. Jag tror att det är oerhört dumt att rycka sönder den debatten genom att peka på att det skulle finnas verktyg för helhetsplanering i det planeringsansvar kommunerna har , som riksdagspartierna vill gå in och luckra upp och ta bort från kommunerna. Det gäller särskilt ett verktyg som faktiskt i flertalet fall har använts för kommunmedborgarnas intressen av attraktivitet på orten. Det handlar om inflyttning till orter som har haft svårt att få medborgare att flytta dit och om inflyttning till städer, eller om att se till att familjer stannar kvar i städer därför att man har en attraktiv miljö. Vi ser att en aktiv markplanering, även av grönstrukturen, går hand i hand med bostadsplaneringen i planeringen av hållbara och moderna städer. Jag skulle alltså väldigt mycket vilja vända mig mot perspektivet där man så att säga anklagar kommunerna för att de håller på att stoppa en massa bostadsprojekt genom att anlägga naturreservat. Det är en felaktig bild, menar jag. 30 (M): hoppar jag in i rätt debatt. Jag vill börja med att säga att det givetvis är bra, som vi konstaterar, att vi är överens om behovet av just fler bostäder. Jag vill kanske också konstatera att det vi har gjort så här långt inte har räckt till, varken när det gäller vad den tidigare regeringen gjorde eller för den delen vad regeringen före den gjorde. Frågan är: Vad gör man då för att komma till rätta med de utmaningar vi står inför? Jo, det gäller givetvis att ta del för del och belysa och titta på var det finns olika försvårande omständigheter i de processer vi ser. Jag tyckte också att det var bra hur min allianskollega från Liberalerna, , beskrev vikten av miljöhänsyn. Det lyfte även ministern fram i sitt svar. tolkar jag ministerns svar som att hon egentligen inte vill ta ifrån kommunerna den här rätten eller möjligheten att bilda naturreservat, och då finns ju risken att byggbar mark går förlorad. Befintliga kommunmedborgares intressen kan nämligen se annorlunda ut än intressena hos dem som inte har bostäder och därför ännu inte är kommunmedborgare. Det gäller framför allt attraktiva storstadsmiljöer där mycket av jobb och tillväxt finns, dit människor vill flytta men där det också är brist på bostäder. Där kan intressena se väldigt olika ut, men som ännu icke kommunmedborgare saknar man rösträtt i kommunen. Därför kan det behövas ett visst statligt ansvar i detta. Som jag sa behöver vi förenkla alla delar i byggprocessen så att vi får fler bostäder på plats. Men i slutändan är det på det sättet att det måste finnas byggbar mark. Det kommer vi väl att komma att hantera i debatten efter denna också, det vill säga att det i slutändan måste finnas tomma ytor där man kan bygga hus – eller hus där man kan förtäta. Det kan dock finnas andra restriktioner; till exempel flygplatser och annat gör att bland annat min hemstad inte kan växa mer på höjden än vad den har gjort . Jag skulle vilja fråga ministern om hon inte ser några problem med att kommuner kan göra bra, byggbar mark till naturreservat. Finns det inga problem med att kommunerna kan göra just det som sker ? 31 (L): Den senaste frågan ser jag fram emot att få ett bra svar på. breddade ministern debatten lite, och det är väl kanske det man måste göra. Kommunala naturreservat är nämligen bara en liten del av den här politiken om vi kopplar det till byggande. Det finns kanske betydligt viktigare delar som ministern öppnade för att diskutera. Jag tolkade det ändå så att det handlar om subventioner och sådant som regeringen nu har beslutat om, men det är ingenting vi från Liberalernas sida ser som ett framgångsrecept över huvud taget. Historien visar ju att det inte är ett framgångsrecept. Vad vi däremot ser att vi måste arbeta vidare med är just planläggningen, alltså den fysiska planeringen så att den blir effektiv och enklare. Kan man sköta både översiktsplaneringen och detaljplaneringen på ett bra sätt i kommunerna löser man ju många av dessa problem. Det är naturligtvis inte så att man är för eller emot grönområden – grönområden måste alltid finnas, och grönområden ger ett attraktivt boende. Vi får kanske ungefär samma typ av diskussion som när vi diskuterar strandskyddet; det gäller ändå att vi hamnar i att diskutera vad som är ändamålsenligt i sammanhanget. Det är egentligen det jag vill framhålla, att det är de processerna vi måste säkra så att allt sker på rätt grunder. Det finns väldigt väl beskrivet från hur man ska hantera detta för att ta fram ett kommunalt naturreservat. Det gäller ju att skaffa kunskapsunderlag och som sagt göra det på rätt grunder. I de flesta fall tror jag att det görs på rätt grunder, och görs det inte på rätt grunder tycker jag att vi i så fall ska uppmärksamma det. 32 Klimat- och miljöminister (MP): Jag vill tacka för den här debatten. Jag känner att den blir lite sned. Man diskuterar vad det är som gör att det inte byggs tillräckligt i de svenska kommunerna. Om man vill rikta in sökljuset på att anledningen till att det inte byggs tillräckligt är att de svenska kommunerna är för upptagna med att planera naturreservat tror jag att man har en skev bild av både vad som är anledningen till att kommunerna anlägger högkvalitativa frilufts- och naturmiljöområden i en aktiv planering som naturreservat och vad det är som stoppar bostadsbyggandet. Jag tror att du har korrelationen lika väl genom att titta på vilken partifärg kommunstyrelsens ordförande har under för att ta reda på vilka kommuner i som bygger hyresrätter. Tittar vi på exempel från storstadsområdena, där markkonkurrensen är som störst, kan vi se att kommuner som och har bildat ganska många naturreservat som de är några av regionens största bostadsbyggare. Det här motsäger lite bilden som interpellanten vill ge av vad det är som faktiskt motverkar bostadsbyggande i . Jag vill återkomma till om det inte är så att vägen framåt mot ett ökat bostadsbyggande handlar om att planera både grönstruktur och bostadsstruktur. Man behöver möta den efterfrågan som finns och framför allt efterfrågan på att vi bygger mer i tätorter därför att vi har en urbanisering och inflyttning och behöver hyresrätterna där i större utsträckning – även om det finns många mindre orter som har behov av hyresrätter – inte minst för demografin men också för att säkerställa att konkurrensen om mark faktiskt handlar om att planera både grönstruktur och bostadsstruktur. Jag har själv varit kommunpolitiker i och varit medveten om att sättet att komma fram till en bra planering för nya stora bostadsområden och stora förtätningsprojekt i befintliga områden har varit att tydliggöra hur den grönstruktur man har kan ges bäst förutsättningar för att också bevara kvalitetsvärdena. Det är de värdena, herr talman, som faktiskt ironiskt nog sätter prislappen som gör att det kommer en byggare till den platsen och bygger. Det här motbevisar tesen att naturreservat i första hand skulle vara en motor för minskat bostadsbyggande och skulle snarare tyda på tesen att naturreservat i vissa delar och på vissa platser faktiskt har bidragit till ett ökat bostadsbyggande. Skulle man göra forskningsrapporter om detta tror jag, herr talman, att det är sådana samband man skulle finna. Regeringens ambition är att vi ska öka byggandet. Regeringens ambition är att vi ska tydliggöra kraven på kommunerna om vikten av att bygga bostäder och vikten av att bygga också för de grupper som inte kommer in på bostadsmarknaden och att säkerställa mer byggande av hyresrätter som det har byggts alldeles för lite av. Medlet för att få kommunerna att bygga mer är inte att ta ifrån dem ett verktyg som heter naturreservat. Jag tror att det skulle vara mer effektivt att omstrukturera flygtrafiken i om det är bostäder man framför allt ska ha. Men ska vi inte ta den debatten, herr talman, utan nu handlar det om vad som gör att vi i får mer byggande. Hur får vi kommunerna att bygga, och hur säkerställer vi att de planeringsförutsättningar som man har i kommunerna driver på för byggande? Jag är övertygad om att det i den moderna stadsplaneringen i doktrin och på andra ställen runt om i världen inte minst är det hållbara byggandet som ger oss attraktiva miljöer där grönstruktur, aktiv grönmarksplanering och bostadsplanering går hand i hand. Det är där vi får byggare som vill bygga, och det är där vi får många fler bostäder. 33 (M): Jag vill börja med att tacka både ministern och min riksdagskollega för den här debatten. Den är viktig just eftersom vi har den brist på bostäder vi faktiskt har. Vi har en stor och akut bostadskris i stora delar av vårt land. Vi har behov av betydligt fler bostäder och en ökad takt på bostadsbyggandet. Vi behöver mer byggbar mark i de storstadsregioner dit människor vill flytta, och då behöver vi göra mängder av saker för att uppnå just det. Jag tycker att ministern gör det lite enkelt för sig när ministern säger att det här inte är en tillräckligt viktig fråga. Nej, det här är absolut inte den enda frågan, men den är en bland många frågor för att få igång bostadsbyggandet. Vi måste se till att alla de frågor som hindrar att byggbar mark kan tas i anspråk undanröjs. Som jag sa, jag skriver under på det här. Vi ska ha attraktiva boendemiljöer i våra storstäder. Bra med grönområden är en viktig faktor, och jag är absolut inte emot det. Men naturreservat är givetvis inte det enda sättet att uppnå bra boendemiljöer och bra grönområden inne i städer. Men det är ett effektivt sätt att stoppa bostadsbyggande i städer. Jag tror att vi kommer att få fortsätta att ha den här debatten , och vi kommer säkert att få lyfta många frågor både vad gäller den här delen och vad gäller naturreservat, flyg och mycket annat som förutsättningar och i några fall också hinder för bostadsbyggande. 34 Klimat- och miljöminister (MP): Jag får också tacka för debatten, även om jag inte fick svar på de frågor jag hade med mig hit, det vill säga: Är beredda att ta upp handsken från regeringen i bostadssamtalen och faktiskt göra gemensam sak i att öka kraven på kommunerna att bygga bostäder när bostadsbristen ser ut som den gör? Och ser man verkligen inga möjligheter med att en aktiv grönstruktur- och bostadsplanering kan gå hand i hand så som vi har sett på många platser i ? Tesen att de kommunala naturreservaten skulle vara det stora hindret för bostadsbyggandet är svag sett utifrån de rapporter jag har tittat på och de kommuner jag har pratat med, inte minst de borgerligt styrda kommuner, herr talman, som gör jättemånga fina kommunala naturreservat i kraft av att öka attraktiviteten och bostadsbyggandet på orten. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:507 om antalet riksintressen vid bostadsbyggande 35 Klimat- och miljöminister (MP): Vi kommer tillbaka till en debatt som påbörjades av ledamot tidigare här. Jag är glad att få avlägga regeringens svar på den interpellation som har inkommit. har frågat mig om jag ämnar se över antalet riksintressen. Jag vill meddela att den dåvarande regeringen tillsatte en särskild utredare som fick i uppgift att titta på reglerna för riksintressen och föreslå förändringar. Uppdraget redovisades då den så kallade överlämnade slutbetänkandet Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser till mig på Miljö- och . Frågan bereds i . Det är därför inte aktuellt att göra ytterligare en översyn av dessa regler . 36 (M): Jag tackar ministern för svaret. Jag ber också ministern om ursäkt för att jag inte svarade på hennes fråga i den förra debatten. Eftersom vi fortfarande pratar bostadsbyggande tar jag mig friheten att fullfölja den tidigare debatten. Det handlar i grund och botten om samma sak, det vill säga tillgången på byggbar mark.