prot · H30998 · 2016-04-26 00:00:00 — Tack, finansministern! Jag tycker att det är lite tråkigt att finansministern försöker att få det här till att låta som att det finns olika syn på huruvida vi strävar efter att uppnå en giftfri miljö eller inte. Jag var ganska tydlig i mitt inledningsanförande. Jag sa att det är lätt att instämma i ambitionen att få bort farliga kemikalier från produkter som vi använder i vår vardag. Arbetet för en giftfri miljö är prioriterat. Alliansregeringen prioriterade detta högt, och det var också ett skäl till att vi tillsatte den här utredningen. Vi ville se om en kemikalieskatt skulle kunna vara ett verktyg i det arbetet. Det innebär inte automatiskt att det förslag som utredningen har kommit fram till är bra och ändamålsenligt. Det är det som är min kritik av förslaget. Kemikalieskatt på det sätt som det föreslås här kommer inte att göra att vi uppnår den miljönytta som finansministern här talar sig varm för. Effekten blir inte att vi blir av med dessa kemikalier, utan effekten riskerar i stället att bli att man blir av med jobben som handeln flyttar utomlands och produkterna köps utifrån med samma mängd kemikalier som . Argumentet att EU inte skulle vara en tillräckligt stor marknad, utan att man skulle kunna använda sig av förevändningen att man vill ha en internationell marknad, håller inte, tycker jag. EU har 500 miljoner invånare, har 10 miljoner. Det är klart att en tillverkare av elektronikprodukter eller golv ser det som en stor skillnad om man behöver anpassa sina produkter till 500 miljoner invånare eller om man behöver anpassa dem till 10 miljoner. Det handlar inte om vilken miljö som vi vill se. Jag tror att vi egentligen är ganska överens om att vi vill ha en giftfri miljö i vår vardag. Vi vill få bort skadliga ämnen. Frågan handlar om vilka verktyg som man ska använda och på vilket sätt vi ska utforma styrmedlen så att vi uppnår det som vi vill uppnå. Jag tror att vill någonting annat. Hon tror att det här är ett enkelt sätt att plocka in i ren konsumtionsskatt till statskassan. Det är det som är det egentliga motivet till finansministerns förslag. 41 Finansminister (S): tycker att det här är väldigt prioriterat, så prioriterat att man inte vill göra någonting. Lyckligtvis är man inte enig inom Alliansen. , har varit väldigt entusiastiska över det här förslaget. Jag är glad över att det finns en så stor och bred majoritet i riksdag som faktiskt vill göra någonting och inte bara väntar på att någon annan, till exempel EU, ska göra det. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:556 om lägre ökningstakt på skatteintäkterna 42 Finansminister (S): har frågat mig om jag ser ett samband mellan höjda skatter på arbete och en lägre ökningstakt på skatteintäkterna. Hon har även frågat mig varför regeringen inte sänker skattenivåerna på framför allt arbete i stället för att höja dem. Som jag redan sagt vid en tidigare interpellationsdebatt med krävs mycket stora ökningar i antalet arbetade timmar för att sänkta skatter på arbete ska leda till ökade skatteintäkter. Enligt Finanspolitiska rådets bedömning är ökningar i den storleksordningen ytterst sällsynta. För att ta jobbskatteavdraget som exempel beräknade den borgerliga regeringen själv att självfinansieringsgraden för de första fyra stegen i jobbskatteavdraget var och att den för steg fem endast var , vilket betyder att jobbskatteavdraget leder till lägre skatteintäkter även om man tar hänsyn till eventuella arbetsutbudsökningar. Den borgerliga regeringen själv påstod alltså inte att sänkta skatter generellt sett leder till höjda skatteintäkter. Efter den borgerliga regeringens mandatperioder med ofinansierade skattesänkningar såg vi inte bara stora hål i statens finanser, utan även en arbetslöshet som bitit sig fast på en hög nivå. I stället för satsningar på massiva skattesänkningar satsar regeringen på att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Detta görs framför allt genom investeringar i utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik, investeringar i bostäder och infrastruktur samt en aktiv näringspolitik för fler och växande företag. Satsningar på välfärden är också en central del i regeringens jobbpolitik. I budgetpropositionen görs en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik. Politiken bedöms sammantaget leda till högre varaktig sysselsättning samt till lägre arbetslöshet framöver. 43 (M): Jag vill tacka finansministern för svaret. Vi har under Alliansens år sett att sänkta skatter på arbete bidragit till att det arbetats fler timmar. Naturligtvis ingick det hela i ett paket med andra åtgärder, sådant som stärker utbudet på arbete och även efterfrågan på arbetskraft. Skatteintäkterna ökade bortsett i finanskrisens spår. –2012 var takten inte så hög i och med lågkonjunkturen, men sedan tog det fart igen 2015 – med Alliansens budget – hamna på . Det gläder mig att även ser det, men det är beklagligt att hon och regeringen nöjer sig med att presentera budgetar som framöver visar på en lägre ökningstakt än vad vi borde kunna prestera. Men det är klart, när skatterna på arbete höjs, varför ska man då arbeta den där timmen extra när man i värsta fall bara får behålla av varje intjänad hundralapp? Då kan man lika bra vara ledig. Fritid blir relativt sett mer attraktivt. Och att antalet arbetade timmar skulle öka kan väl ingen heller förvänta sig när man får relativt sett bättre betalt för att inte arbeta. Socialdemokraternas och budget är ett problem, vilket bekräftas av att den stöds av . Problemet uppstår inte bara på kort sikt, utan förstärks på . Låt oss tänka oss fram i tiden. Då är de stora 40-talistkullarna , en ålder då allt fler blir beroende av hjälp från samhället. börjar vi många 60-talister att gå i pension. Försörjningsbördan för dem som då arbetar kommer att bli stor. Men om de som är i arbetsför ålder inte ens arbetar eftersom de inte har lyckats ta sig in på arbetsmarknaden – vilket vi nu ser bland många unga och utrikes födda – då blir det riktigt allvarligt. kom det en rapport om att framtida pensionärer inte kommer att få så mycket i pension som sagts. Speciellt kvinnor drabbas. Tänk om svenska folket på djupet hade insett sambandet mellan arbetade timmar och pensionerna! Då hade väljarna inte varit nådiga mot den nuvarande regeringen, men den kommer ju att slippa stå direkt till svars när detta märks i den egna plånboken. Och det blir inte bättre av att nutidens politiker lånefinansierar drift och medvetet underskattar framtida kostnader. Det senare kommer vi att prata mer om . Vi behöver inte ens se så långt fram som , det räcker med att föreställa sig nästa lågkonjunktur. Att vi nu under högkonjunktur inte fyller de tomma ladorna betyder, i kombination med de utmaningar vi nu står inför på integrationsområdet, att vi i nästa lågkonjunktur inte har något att ta av. Det förstår varje hushåll. Gång på gång pratar regeringen om att man satsar på att öka sysselsättningen och att minska arbetslösheten, men det stannar vid vackra ord. Det blir kanske som för pensionärerna – ett fåtal får skattesänkningar, men dessa äts upp av höjda avgifter respektive finansieras av andra pensionärer. Alliansen genomförde en rad reformer, en del tuffa, men med tydligt fokus som också gav resultat: arbetslinjen. Det är just ett ökat antal arbetade timmar som ger mer resurser till välfärden. Arbete är också den bästa vägen till integration för nya svenskar. Vilka är drivkrafter för mer arbete? Vad lanserar socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister som motsvarighet till Alliansens arbetslinje? 44 Finansminister (S): Nej, jag menar herr talman. Skatteintäkterna varierar oerhört mycket med konjunkturen. Konjunkturen är det som är absolut centralt styrande för skatteintäkterna. vill ta det faktum hur skatteintäkterna varierar över åren som intäkt för att politik har varit väldigt framgångsrik. Jag tycker inte att man kan se på det på det sättet. Men om man nu väljer att göra som gör ska man titta på diagram 5.1 i vårpropositionen och se på den årliga förändringen i procent av skatteintäkter under alliansregeringen och under den socialdemokratiska regeringen. Även om man försöker att räkna så mycket det går till fördel går det inte att få fram att skatteintäkterna ökade mer under den borgerliga regeringen än under den nuvarande socialdemokratiska regeringen. –2014 var den genomsnittliga årstakten . tyckte dock att 2011 och 2012 var dåliga år. Men även om man gör en ”snällberäkning” där man tar bort 2011 och 2012 och räknar på 2013 och 2014 men också 2015 får man en lägre årstakt än om man räknar –2018 eller, om man vill ta bort , 2016–2018. Även om man försöker göra en beräkning till fördel lyckas man alltså inte komma fram till att skatteintäkterna ökar mer under borgerliga regeringar än de gör under den socialdemokratiska regeringen. gällde både en alliansbudget och en socialdemokratisk budget, eftersom vi kom med en mycket matig ändringsbudget . Därutöver ska man vara försiktig med 2015, eftersom en engångsinbetalning gjorde att skatteintäkterna var särskilt stora då. Men även om man tar bort från oss, den socialdemokratiska regeringen, i prognosen kommer vi att ha högre skatteintäkter än vad som var fallet under alliansregeringen. Därmed är frågan besvarad. 45 (M): Finansministern verkar inte ha lyssnat så väl på det jag sa tidigare. Det är klart att vi måste ta hänsyn till finanskris och lågkonjunktur. Men ser man på nivån och jämför , som inte var drabbade av finanskris och lågkonjunktur, ser man att ökningen av skatteintäkterna då var större. Dessutom verkar finansministern ha hakat upp sig på att Alliansen lämnade efter sig ett underskott. Men det var helt i linje med det finanspolitiska ramverket. Som är medveten om har fastställt överskottsmålet till att det finansiella sparandet ska vara av bnp i genomsnitt över en konjunkturcykel. Nyckelorden är ”över en konjunkturcykel”. Man fyller ladorna under högkonjunktur för att kunna nyttja innehållet under lågkonjunktur. Därför behöver ladorna fyllas . Det kan vara värt att påminna om att det var hushållen som höll igång ekonomi, inte exportindustrin, som det brukar vara. Hushållen kunde dra loket bland annat för att de fick behålla lite mer av sina inkomster, det vill säga betalade lägre skatt – men inte dramatiskt lägre, vilket man ibland kan tro när man hör finansministern. Vi låg fortfarande bland de länder i världen som hade högst skatt. Men att vi nu är världsmästare och har upp till i marginalskatt, till och om arbetsgivaravgifter räknas in, i kombination med att dessa höga marginalskatter tas ut från relativt låga inkomster jämfört med andra länder, uppmuntrar ingen till att arbeta. Finansministern tar upp satsningar på välfärden som en central del i regeringens jobbpolitik. Det får hon gärna förtydliga, för enligt vårpropositionen får utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning mindre resurser . Det gäller även utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, som får mindre resurser både och kommande år. Att lova 10 miljarder till kommunerna låter väldigt bra och välkomnas av många. Men, visst är det så, , att den tillfälliga satsningen på 9,8 miljarder dras bort. Dessutom ökar sjuktalen, inte minst i kommunerna, vilket kommer att belasta ekonomin ute i hela landet alltmer framöver. Nej, att lova saker man inte kan hålla är förkastligt. Varför ägnar sig inte regeringen åt den konstruktiva uppgiften för politiker: att säkerställa goda förutsättningar för företagen? Har vi ett konkurrenskraftigt med företag som mår bra och anställer ökar skatteintäkterna inte bara för alla dem som får jobb, utan även för offentlig sektor och därmed även för dem som är beroende av stöd från samhället. Att belasta företag och anställda med högre skatter och avgifter för att anställa respektive arbeta, som Socialdemokraterna och gör, leder inte till högre skatteintäkter. Det leder i stället till att människor arbetar mindre och till att företag undviker att anställa eller i värsta fall flyttar från . Skatteintäkterna ökar mer när det förs en offensiv politik, inte när sex av tio får en lägre disponibel inkomst eller när bidragen höjs med . Att regeringen räknar med ett underskott under hela mandatperioden och ändå höjer bidragen – hur tror finansministern att det kommer att slå mot de allra svagaste på ? Hur ska klara nästa lågkonjunktur? Och hur ska kommuner och landsting klara de utmaningar vi står inför gällande en åldrande befolkning? 46 Finansminister (S): Det här inlägget från innehöll så många fel att jag tror att jag måste gå igenom några av dem. För det första är hela frågan ställd utifrån fel premisser. hävdar att skatteintäkterna ökade snabbare under alliansregeringen. Nej, det gjorde de inte. Det enda år då de gjorde det var 2010, och det var efter att skatteintäkterna hade sjunkit rejält 2009 direkt efter krisen. Att man i det läget får en rekyl uppåt är väldigt vanligt. Men alla andra år under alliansregeringen var det lägre årlig procentökning av skatteintäkterna än det kommer att vara under hela den här mandatperioden. Detta är fakta. Frågan är alltså ställd utifrån felaktiga premisser, och det vore bra om slutade upprepa den felaktigheten. För det andra hävdar att sex av tio får lägre disponibel inkomst. Det är fel sätt att läsa tabellerna. Varje decil innehåller en rad olika individer som antingen vinner eller förlorar på regeringens budget, så man kan inte läsa tabellerna på det sättet. För det tredje hävdar att den borgerliga regeringen höll sig till det finanspolitiska ramverket. Detta var i alla fall inte uppfattningen från dem som utvärderar regeringen, nämligen , som var tydligt med att man inte höll sig till ramverket. Man höll sig inte inom någon av indikatorerna för det finanspolitiska ramverket och överskottsmålet, utan man bröt väldigt tydligt mot överskottsmålet. Det var i det läget vi tog över. Vi såg till att vända utvecklingen. då det var borgerlig regering ökade budgetunderskotten. Det var inte så att man hade lite underskott under själva lågkonjunkturen och att de sedan minskade när konjunkturen vände. Nej, de ökade , även 2014, som var ett tämligen gott år. Däremot hände det någonting när vi tog över regeringsmakten. minskar vi underskotten. Vi har tagit tag i statsfinanserna. Men självklart är det så att statsfinanserna just nu påverkas av det faktum att vi tog emot 163 000 asylsökande i . Vi måste kunna möta den typen av oväntade händelser. Därför var det himla bra att vi bröt med Alliansens politik, som innebar att man ständigt lånade till skattesänkningar och skar ned välfärden, och i stället såg till att vi kan möta den här utmaningen med fast mark under fötterna. Det gör att vi står starka även i det här läget. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra finansministern om att vi brukar hålla på formerna i . Sitter det en manlig talman säger man ”herr talman”, sitter det en kvinnlig talman säger man ”fru talman”. Så har det sett ut , om finansministern skulle glömma det i fortsättningen.) 47 (M): Om detta är finansministerns ursäkt för att budgetera de här underskotten under hela mandatperioden är det faktiskt tragiskt, eftersom detta sker under högkonjunktur. är nu tyvärr världsmästare i skattebelastning på arbete, men ändå är det just detta den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen siktar in sig på. Det är rejäla höjningar deras regeländringar innebär. Vi i är försiktiga med att redovisa så kallade dynamiska effekter och tillämpar försiktighetsprincipen. Det kan finnas skäl att inte gå fram med glädjekalkyler på budgetens intäktssida, men är det delvis missvisande att inte ta hänsyn till beteendeförändringar till följd av exempelvis stora skattehöjningar. När regeringen så målmedvetet höjer skatter och avgifter på arbete kommer det att få negativa konsekvenser, både på antalet arbetade timmar och på skatteintäkterna. Under Alliansens tid ökade antalet jobb med ca 350 000, trots finanskris och lågkonjunktur. Lägre skatter på arbete var ett medel att bidra till detta. Det är för mig helt oförståeligt att socialdemokrater och miljöpartister inte tar vara på och bygger vidare på den utvecklingen utan i stället backar landet till – ja, vadå? Det går inte att lösa alla utmaningar med skattehöjningar, som man gjorde . Vi lever i en globaliserad värld, och människor och företag är alltmer rörliga. Det hävdas av regeringen att man satsar på välfärden, men det visar sig inte i de dokument man lämnar, utan tvärtom minskar medlen till dessa områden. Man lurar därmed dem som är beroende av stöd från samhället både på kort och på lång sikt. 48 Finansminister (S): Jag ber så hemskt mycket om ursäkt! När man tänker ”Jag får inte säga fru talman!” är det precis det som ploppar ut ändå. Om man inte får säga ”elefanten” så säger man ”elefanten”. Om man vill ha en välfärdsstat med trygghet, med möjlighet för alla att växa upp i en trygg miljö, där man ska få åldras i en trygg miljö, vara sjuk i en trygg miljö, bli arbetslös i en trygg miljö, då behöver man få in skatteintäkter. Då måste man vara beredd att också ta ut skatt. Man måste se till att utforma skattesystemet på ett sådant sätt att det påverkar ekonomin så lite som möjligt. Man måste se till att använda intäkterna på ett sådant sätt att det också stärker möjligheter till arbete och deltagande på arbetsmarknaden. Om skatten tas ut på ett bra sätt och skattepengarna används på ett bra sätt kan man skapa samhällen som både ger trygghet och har en hög välståndsnivå. Det finns några länder i världen som röner stor internationell uppmärksamhet för att man lyckas kombinera högt skatteuttag med högt arbetskraftsdeltagande och hög nivå på välfärden. Det är de nordiska välfärdsmodellerna. Det är den svenska modellen som står som internationell förebild och som väcker stort internationellt intresse för att vi lyckas kombinera jämlikhet och tillväxt med höga skattenivåer. Det bygger på att man är beredd att ha ett högt skattetryck. Här skiljer sig från den här regeringen. Vi ser att det behövs en välfärd och att den behöver betalas. står för skattesänkningar och nedskärningar. Där går skiljelinjen i svensk politik – utveckla eller avveckla den svenska modellen. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:547 om nya kött- och mjölksubventioner 49 Statsrådet (S): frågar om avser att motsätta sig nu presenterade bidrag på jordbruksområdet, i synnerhet till mjölk- och köttproduktionen, samt vad jag tycker om det föreslagna köttinstitutet och hur jag anser att de stora överskotten på mjölk, smör och kött ska hanteras. Det är en svår situation för jordbrukare i EU. I har våra mjölkbönder det särskilt svårt till följd av fortsatt låga mjölkpriser. Diskussionerna på EU-nivå har intensifierats , och på jordbruks- och fiskerådet presenterade kommissionen 13 åtgärder för att avhjälpa den svåra situationen. Vad gäller den första fråga som ställer vill jag börja med ett förtydligande. Några av de åtgärder som listats planerar kommissionen att vidta, och några åtgärder ska analyseras vidare av kommissionen. Det är alltså inte frågan om ett samlat åtgärdspaket som ministerrådet beslutar om. Några av dessa åtgärder faller även under kommissionens befogenheter. Den gemensamma jordbrukspolitiken har reformerats, men det har funnits system för marknadsåtgärder. I förhållande till marknadspriset är interventionspriserna mycket låga och främjar således inte ökad produktion. Förslaget om att öka interventionskvantiteterna är en följd av att det nuvarande taket för skummjölkspulver har nåtts. När taket nås träder annars ett anbudsförfarande i kraft, som innebär snarlika kostnader för EU. Skillnaden för sektorn med högre interventionskvantiteter är ökad förutsägbarhet avseende priset. Kommissionen bedömer att denna höjning ryms inom nuvarande budget. Med detta i beaktande röstade ja till kommissionens förslag. I sammanhanget måste jag också påpeka att är en av få medlemsstater som drivit på för marknadsorienterade lösningar. Flera medlemsstater har efterfrågat åtgärder som kan vara produktionsdrivande. Bland annat har höjda interventionspriser och höjda nivåer för statsstöd enligt de minimis efterfrågats. I dessa diskussioner har konsekvent framhållit vikten av marknadsorientering, rättvis konkurrens mellan medlemsstaterna och åtgärder som på lång sikt kan skapa bättre förutsättningar för EU:s jordbrukare. Detta är något som jag kommer att fortsätta att vidhålla. Vad gäller andra fråga vill jag förtydliga att ett marknadsobservatorium inte utgör ett ingrepp i marknaden. Dess uppgift är enbart att samla information om bland annat priser och produktion. Det finns ett liknande observatorium för mjölk vilket har fungerat bra. Genom detta kan aktörerna få information om marknadsläget och prisutvecklingen. Producenter kan då ges möjlighet att anpassa sin verksamhet utifrån rådande omständigheter. Den svåra situationen på mjölkmarknaden globalt är en följd av att utbudet är större än efterfrågan. Därför sjunker priserna på mjölk. En avreglerad marknad innebär att priserna rör sig allteftersom efterfrågan och utbud förändras. Det innebär att produktionen stimuleras eller bromsas beroende på priset, så att marknaden kan nå bättre jämvikt. De lager, offentliga och privata, som ökar just nu kommer successivt att säljas på den öppna marknaden. Den långsiktiga efterfrågan på mjölk i världen fortsätter att öka, och det innebär att det kan finnas en god framtid för företag som är konkurrenskraftiga. 50 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Ursäkta, statsrådet, ! Jag måste påminna om att svaret som läses upp måste vara konsistent med det som är delgivet i kammaren. Jag har noterat flera avvikelser. Bland annat läste statsrådet ”konkurrenskraftiga” i sista meningen där det står ”globalt konkurrenskraftiga”. Jag vill gärna erinra för framtiden om att svaret måste läsas exakt som det är avgivet till kammarens ledamöter och inte med några egna förändringar på vägen. 51 (V): Vi vet att en alltför stor konsumtion av kött och av animalier överlag får en negativ påverkan på miljön och klimatet. Det är en fråga som jag och landsbygdsministern har debatterat tidigare i kammaren. Låt mig ge ett exempel. De utsläpp som den totala konsumtionen av kött- och mjölkprodukter i leder till motsvarar ungefär de samlade utsläppen från våra 4,4 miljoner personbilar i . Vad gäller bilarnas utsläpp finns en hel del styrmedel och beslut för att minska de utsläppen. Men för konsumtionen av livsmedel, och animalier i synnerhet, finns inga styrmedel. Vi vet också att en alltför stor konsumtion av animaliska livsmedel är dåligt för folkhälsan. Det är därför man i de nordiska näringsrekommendationerna förordar en minskad köttkonsumtion. Detsamma gör vårt svenska livsmedelsverk. Även konstaterade att köttkonsumtion kan vara cancerframkallande och uppmanar till en minskad konsumtion av kött. Det är därför jag tycker att stödpaket på till europeiska livsmedelsföretag är så destruktiv. Det handlar om att man ska främja en ökad konsumtion av jordbruksprodukter, i synnerhet en ökad konsumtion av kött och mjölk här i . Främst satsar man många miljoner euro på att öka exporten av produkterna till andra länder. Vad gäller export av animalier till andra länder är ett sådant land som EU har pekat ut dit man särskilt vill öka exporten av kött och mjölk. Vi vet att man i och i hela äter mycket mer vegetabilier och mindre kött. Det är en bra kosthållning. Det leder till minskade utsläpp och bättre folkhälsa. Det som EU nu gör, med stöd av våra skattepengar, är att försöka få kineserna att konsumera mer av kött och mer av mjölk. Varför backar den upp de förslagen? Varför, , ska kineserna öka sin konsumtion av kött och mjölk? Vore det inte bra om vi i och västvärlden levde lite mer som kineserna och drog ned på vår köttkonsumtion? Jag får inget klart svar från dig, , om det europeiska köttinstitut som ska inrättas.