prot · H30956 · 2016-01-21 00:00:00 — Tar man inte den här typen av frågor på allvar är risken stor att man blir ett offer för omständigheterna och att man inte kan hålla reda på sanning eller lögn. Situationen blir förvillande för den breda allmänheten. Man kan väl utifrån olika politiska utgångspunkter ha olika bilder av hur olika beslut kan slå. och jag har olika uppfattningar i fråga om medlemskap i . Sedan ska allt beskrivas på ett korrekt sätt även om man kommer fram till olika ståndpunkter. Men här kanske man på många håll kan göra sig skyldig till överdrifter och till lite väl hårdragna uppfattningar. Jag får väl spela tillbaka den bollen. Det handlar om någon form av självrannsakan även hos och hans partivänner. Men jag är i alla fall glad åt att vi på det här området i stort sett är överens, och det här är en debatt som vi har all anledning att föra. 34 HANS (M): Låt mig beskriva försvarsministerns senaste . Anförandet var liksom uppdelat i två delar. I den senare delen, då han talade mer fritt utan i förväg skrivna lappar, var han rätt intressant. Jag tror att vi i grunden tycker rätt lika på den här punkten. Däremot delar jag inte den här kålsuparteorin: att Natomotståndare och Natovänner skulle använda sig av lika felaktiga argument. Jag avvisar dessutom hela kålsuparteorin även i själva Natodebatten – den får stå för försvarsministern själv. Men jag tycker att det är bra att han deltar i uppröjningen av undervegetationen av konstiga argument som i alla fall förekommer när det gäller värdlandsavtalet. I den första delen av anförandet läste försvarsministern huvudsakligen innantill. Jo, jo, det låter bra. Jag håller helt med om det. Det jag försöker säga och som jag på de minuter som är kvar skulle vilja få försvarsministern att erkänna handlar om: Är det inte en rätt bra idé som vi har från sida? Vi säger inte hur det ska se ut men att man ska utreda detta. Vi har dessutom angivit i vårt budgetförslag att man skulle kunna låta FOI göra detta. Låt oss lämna de i förväg skrivna papperen! Kan vi inte enas om att det vore bra om oppositionen tillsammans med försvarsministern i den här frågan skulle kunna arbeta för ett återupprättande av ett psykologiskt försvar som möter dagens och morgondagens behov? Vi får naturligtvis undersöka exakt hur det ska se ut. Det ska inte se ut som 2008, utan det ska möta framtiden. Precis så som försvarsministern beskrev verkligheten försöker också jag beskriva verkligheten. Där lögnen är vapen är sanningen motmedlet. Jag tycker att det är bra att försvarsministern nämner Stratcom i . Jag har haft förmånen att besöka det. Jag har dessutom ställt skriftliga frågor till försvarsministern om processen för att ska bli en del av Stratcom, hur det går till. Då har försvarsministern sagt, precis som han gör , fru talman, att ärendet bereds. Jag hoppas att det bereds skyndsamt, för jag tror att det är en bra idé. Det markerar vår närvaro gentemot de baltiska vännerna, men det är också ett viktigt frågeområde. Just i Stratcom kan man få reda på en del av den desinformation som används. Där finns bland annat det mycket märkliga brev som plötsligt fanns. Försvarsminister påstods ha skrivit ett brev till och gratulerat dem till köp av Archersystem. Det är lögn, påhitt och fejk, men det visar just hur desinformationen, lögnen och propagandan används och stundligen. Det är därför det är viktigt att höja vår beredskap och vår förmåga. Låt mig avslutningsvis påminna om att det här inte är nytt! Det är strider som har utkämpats på vår kontinent . Det är väl tack vare radioröster som och vi lever i ett där muren har fallit och järnridån har avvecklats. Tack vare röster som och andras, förmedlade via sådana här kanaler, har människor i av lögn förstått att det också finns sanning, rätt och klokhet. 35 Försvarsminister (S): Jag tycker att det är intressant. När jag försöker vara lite hovsam när det gäller argumenten för och emot Nato går plötsligt i god för alla insatser med argument för Nato. Här har det minsann aldrig skett några övertramp, utan här har sakligheten alltid varit på de himmelska höjderna. Det finns liksom ingenting att säga om detta. En eventuell ödmjukhet från min sida besvarades i och för sig inte med någon hög röst men med en viss brutalitet från sida. Det får man väl notera. Hur ska man se på det? Jag tycker att det var ett rätt märkligt sätt att möta ett försök att tona ned detta och att vädja till någon sorts saklighet även i den debatten. Men var och en får stå för sitt – så är det. Sedan handlar det om det som jag redogjorde för, det som karakteriserar som innantilläsning. På det sättet försöker han tona ned vikten av det hela. Jag kan väl bara säga: Det kan inte vara särskilt fel att vi ger direktiv till myndigheterna om att de ska jobba med den här frågan och att vi ställer vissa krav på myndigheterna i fråga om vad de ska kunna nå upp till och att de ska ha omvärldsbevakning, omvärldsanalys och också åtgärdspaket för att möta påverkanskampanjer. Det är väl ingenting som man ska försöka förminska. Det är en rätt rimlig ståndpunkt från en regerings sida. Jag kan inte ens en gång tänka mig att i praktiken skulle ha något emot detta. Och har han något emot detta bör han anmäla det, för då tycker jag att han intar en uppseendeväckande ståndpunkt. Men vi får väl se. Det kan inte heller vara särskilt märkligt att man ställer krav på samordning mellan myndigheterna. Vi är i en situation där det här ligger på flera händer. Då måste man se: Hur kan man få det här att fungera på effektivast möjliga vis? När det gäller framtida utredningar om myndigheters inrättande eller inte inrättande tänker jag inte ge något besked eller löfte. Däremot är det alltid enkelt att säga så här: Jaha, nu har det här hänt – då inrättar vi en ny myndighet. Det är sällan man tittar på om någon myndighet har överlevt sig själv och kanske inte har den funktion som den haft tidigare. Det inträffar visserligen ibland, men det är inte särskilt ofta. Vi måste ha ett effektivt psykologiskt försvar utan att för den skull fastna i den organisatoriska formen. Det viktigaste just nu är kanske att sätta press på de instanser som jobbar med detta att vi från den politiska sidan vill se resultat och att det är någonting som vi prioriterar. Om vi ser ett behov av en annan organisatorisk form har vi alltid möjlighet att återkomma till just den frågan. Jag vill bara notera att jag i mitt svar inledningsvis markerade att det inte är aktuellt, och det har säkert också noterat. Vi är dock överens om grundfrågan, det vill säga att detta är en utmaning där vi har ett beting att göra. Det var också det jag ville markera i mitt anförande i , och jag är glad åt att det gavs en viss uppmärksamhet som gör att debatten skärps i frågan, eftersom det driver på processen. 36 HANS (M): Stort tack för detta! Som svar på försvarsministerns fråga vill jag, som relief till den tidigare interpellationsdebatten, säga att jag inte ger uttryck för någon personlig åsikt, utan det här är den moderata uppfattningen. verkar det vara så att man måste klargöra detta i debatten, så jag vill bara på det sättet vara tydlig. Det jag egentligen vill, fru talman, är att försvarsministern, utöver att läsa upp direktiv och inriktning, skulle kunna säga att det var en ovanligt bra idé som hade. Tänk om man kunde höra sådant i politiken lite oftare: Det där var väl bra! Vi moderater säger inte att vi bums och ska inrätta en ny myndighet, men låt oss utreda det. Sedan har vi till och med gett ett kreativt förslag på vem som skulle kunna göra det, nämligen FOI. Låt oss därför, och det välljudande, få höra någon säga: Det där var faktiskt en riktigt bra idé – låt oss tillsammans hitta formerna för det! Jag säger inte att det ska vara här och , men jag säger att vi borde hitta strukturen för att möta dessa rätt allvarliga utmaningar , , med det moderna medlen – inte som det såg ut utan som det ser ut framåt. När det gäller kålsuparteorin vill jag avslutningsvis säga att det säkert finns de som begår fel. Men när jag recenserar de Natodebatter som har förts i vill jag ändå betona att jag tycker att överdrifterna och undervegetationen är större på den ena sidan än på den andra. Därmed inte sagt att någon går felfri, men min kritik och min invändning mot kålsuparteorin både i den här debatten och i den allmänna Natodebatten är att det är skillnad! Det finns skillnader mellan den ena och den andra sidan. 37 Försvarsminister (S): Då har vi i alla fall kommit till den punkten att ingen är felfri, och det är ju en bra insikt om mänsklighetens sätt att fungera. Den politiska debatten kan dra iväg lite på olika håll och kanter. Vi får väl se vad den insikten kan stå för i ett framtida perspektiv. Jag tänker som sagt var inte ge uttryck för något personligt tyckande, för här representerar jag regeringen, vilket innebär att det jag står här och säger, det måste också genomföras. Men jag kan säga att vi nog är rätt så överens om engagemanget och om problembilden. Däremot är jag inte beredd att stå här och lova ut den organisatoriska lösningen. verkar ha tänkt färdigt i frågan, men det är liksom ingen lösning på problemet att jag står här och lovar att vi gör som säger, för det krävs så mycket mer för att komma fram. Det är många myndigheter som är inblandade redan, och det är många personer som jobbar med frågan. Det gäller att få ordning på detta till att börja med, att få upp en ökad effektivitet i organisationen. Sedan får vi se i vilket läge vi är beredda att ta nya initiativ. Jag kan i alla fall säga så mycket som att vi har en försvarsgrupp där själv ingår. Där ingår de partier som har slutit försvarsuppgörelsen, och det är ett forum där man kan utbyta uppfattningar om hur vi ska göra för att göra någonting bättre. Jag uppskattar i grunden diskussionen om det psykologiska försvaret, eftersom det är ett problemområde med en förbättringspotential som vi måste ta på största möjliga allvar. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 38 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsråden välkomna till frågestunden. besvaras frågor av arbetsmarknadsminister , statsrådet , försvarsminister samt statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde eller rör dennes tjänsteutövning. Arbetsmarknadsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 39 (M): Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsministern. Vi har stora integrationsutmaningar i . är inte ens hälften av alla nyanlända i arbete. när ytterligare 240 000 asylsökande har sökt sig till krävs det stora politiska reformer för att fler ska komma i jobb snabbare. Särskilt krävs jobb där man inte behöver ha så hög utbildning. Denna utmaning verkar statsministern inte alls se. Han har sagt att det inte är något stort bekymmer. Det är såklart problematiskt, för just här behöver politiken fokusera. Min fråga till arbetsmarknadsministern är om det är regeringens bedömning att det inte saknas jobb, och särskilt att det inte saknas jobb som faktiskt kräver lägre utbildning. 40 Arbetsmarknadsminister (S): Det är riktigt som säger, nämligen att det är uppenbart att den politik som har gällt inte kan fortsätta. Därför krävs en ny politik så att människor kommer i arbete mycket snabbare än som har varit fallet . Då krävs en politik som möter människor med olika förutsättningar och olika behov. Det är självklart så att vi behöver fler jobb i . Glädjande nog har vi just nu en mycket stark jobbtillväxt. De senaste siffrorna från visar på 85 000 nya jobb , säsongsrensat, och utvecklingen ser ut att fortsätta. De nyanlända som kommer till har väldigt olika förutsättningar. En del har förutsättningar att gå in i ett yrke som de kan eller har en hög utbildning med sig. Då är det viktigt att man möter det, och det gör vi i form av snabbspår. Andra kanske inte har någon utbildning alls och har kanske aldrig yrkesarbetat. Då är vägen in på svensk arbetsmarknad särskilt svår, och då är det självklart att vi också måste diskutera enkla jobb. 41 (M): Då är det uppenbart så att regeringen inte har en samlad syn på om det behövs jobb även för dem som har en lägre utbildning. Mitt enkla svar och råd till den här regeringen är: Se att det inte går att utbilda bort all arbetslöshet! Det krävs reformer för fler enkla jobb. Med en splittrad regering är det väl – för den vänligt sinnade – tydligt att en orsak till att det inte finns förslag för de enkla jobben helt enkelt är att ni inte är ense. 42 Arbetsmarknadsminister (S): När hade ansvar för arbetsmarknadsfrågorna fick alla nyanlända en etableringslots. Den politiken får väl beskrivas som en ganska begränsad framgång – det var av dem som deltog i etableringsuppdraget som fick tillgång till utbildning utöver svenska. Självklart behöver vi satsa väsentligt mycket mer på utbildning och mer individuellt anpassade insatser än vad som gällde under den gamla regeringen. 43 (C): Landsbygdsminister delar säkert den oro och frustration många av oss här i kammaren och runt om i landet känner kring årets vargjakt. Jag ser med oro på att denna kammare inte har förmågan att fatta beslut om en långsiktig och hållbar rovdjursförvaltning som gör att människor kan bo och verka på landsbygden. Landsbygdsbefolkningen och glesbygdsbefolkningen behöver känna ett stort förtroende för landsbygdsministers förslag, som jag hoppas kommer. Det behövs för att få fram en acceptans. Jag känner att regeringen har en tydlig och sammanhållen politisk ambition kring rovdjurspolitiken, men för mig som är helt ny i är det ganska uppenbart att det i vargfrågan finns en åsiktsskillnad mellan miljöminister och landsbygdsminister . Kan det vara så att landsbygdsministern har fått vika sig för och offra landsbygdsbefolkningen i denna kohandel? Min fråga är: När kommer de skarpa förslag som möjliggör en vargjakt och kanske kan återskapa förtroendet för politiken hos landsbygdens människor? 44 Statsrådet (S): Den jaktförordning som råder har skapat förvirring inom vargjakten. Det finns en stor oro, och förordningen fungerar inte. Vi ska komma ihåg att den regering som satte förordningen på plats var alliansregeringen. Den här regeringen är helt och hållet överens om att vi måste skapa ordning och reda i detta. Vi måste ha en förordning som följer rättspraxis, och vi måste grunda hur många vargar vi kan skjuta på vetenskaplig rådgivning och analys. är det att skapa ordning och reda kring vargjakten i . Det är dags att den oreda Alliansen ställde till tar slut. 45 (C): Jag förstår att det har varit komplikationer med den tidigare jaktförordningen. Jag menar att vi nu måste se framåt och hitta lösningar. Min fråga var: När kommer lösningarna? Om landsbygdsministern är osäker på om han får stöd från tror jag att han kan hitta ett annat brett stöd här i , inklusive från mig, bara de skarpa lösningarna kommer. 46 Statsrådet (S): Vi är helt ense i regeringen om att vi ska skapa en ny förordning som följer rättspraxis och även är relevant gentemot . Det arbetet pågår nu mycket intensivt, och vi kommer att förändra förordningen . Det handlar också om att titta på att ta besluten , så att det finns möjlighet att ha en rättsprocess som möjliggör jakt. Vi ska även titta på var det ska hanteras. Utökning av antalet krigsförband 47 (SD): Min fråga är till försvarsministern. Anser försvarsministern att antalet krigsförband vi nu har är tillräckligt? Bakgrunden är att det i det kommittédirektiv som har lämnats står att man ska föreslå hur en utökad personalvolym i krigsorganisationer kan uppnås om ett sådant behov skulle uppkomma med hänsyn till försvarsberedskap. Jag tycker att vi har passerat det för länge sedan. tycker jag att vi har för många hövdingar och för lite indianer, om uttrycket tillåts, i organisationen. Jag vill gärna ha ett svar som kanske är lite fylligare än bara ”ja” eller ”nej”. 48 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. Försvarsinriktningsbeslutet innebär att vi utökar organisationen. Vi kommer att utöka med ca 300 soldater på i förhållande till situationen . Det är en investering som omfattar en rätt ansenlig mängd pengar. Utbyggnadsarbetet påbörjas nu och kommer att pågå , och det innebär att personalvolymen när det gäller soldater kommer att öka. Vi skapar nya enheter i Försvarsmakten. 49 (SD): Det skulle kunna innebära att försvarsministern också är positiv till ett värnpliktssystem i någon form. Är det korrekt uppfattat? 50 Försvarsminister (S): Det som sker på sker inom ramen för nuvarande personalförsörjningssystem. När det gäller den utredning hänvisade till i sitt första inlägg vill vi ha det belyst hur ett framtida system kan öppna upp för en ökad personalvolym och nya förband. Vi vill alltså ha en utredning som även belyser det perspektivet, och det är det direktiv som gäller. Sedan får vi väl avvakta utredningens resultat och framtida positioner. Stödet till svensk livsmedelsproduktion 51 (S): Min fråga går till landsbygdsminister . Regeringen har tagit till en mängd åtgärder för att förbättra konkurrenskraften för den svenska livsmedelsproduktionen. Det handlar bland annat om sänkta dieselskatter, direktstöd till mjölkproducenter och höjt Norrlandsstöd, och snart presenteras också en långsiktig livsmedelsstrategi för . Tyvärr har vi haft problem med de sena utbetalningarna av EU-stöden för . Bakgrunden är att hade svårt att få det svenska landsbygdsprogrammet, som den förra regeringen skickade in, godkänt av EU. Kommissionen hade en mängd synpunkter som den socialdemokratiskt ledda regeringen fick hantera. Detta ledde till merarbete och förseningar av utbetalningarna av stöden . har 7 av 9 miljarder kunnat betalas ut. Min fråga är hur den nuvarande regeringen säkerställer att detta inte händer igen när stöden ska betalas ut. 52 Statsrådet (S): Det är alldeles riktigt att det vi övertog var en mycket slarvigt inlämnad ansökan till landsbygdsprogrammet av den förra regeringen. Det var 330 utestående frågor som vi löste ut, och det jobbades oerhört intensivt av såväl departement som jordbruksverk. Vi fick det på plats och godkänt . Men det är ett helt nytt system, vilket innebär att man måste ha helt nya it-system. Vi har jobbat oerhört intensivt med det här. Av 9 miljarder är 7 miljarder utbetalt . Det är de stora pengarna som återstår. Det är kompensationsstödet på 1,2 miljarder. av det betalas ut , och en mindre del, ungefär 200 miljoner, betalas ut . Ja, vi har redan nu börjat jobba med nästa program, CAP 21. Man kan inte vänta, som man gjorde, med det här programmet. Man måste förbereda sig så att det inte ställer till med de problem som hela jordbruksnäringen fick på grund av detta. 53 (S): Utbetalningarna av stöden skedde mitt i en kris för de svenska mjölkbönderna. Jag undrar om det är något som tagit särskild hänsyn till vid denna utbetalning. 54 Statsrådet (S): Det ställer givetvis till med likviditetsproblem när man inte får ut stöden i den omfattning som man normalt får. Det var en exceptionell situation på grund av det strul som jag redovisade i mitt förra inlägg. Det får inte ske igen. förbereder man sig för att göra rekordtidiga utbetalningar för att på det sättet också kunna kompensera den tidigare förseningen. Vi räknar med stora utbetalningar . Kompensation till lantbrukarna för försenat stöd 55 (M): Statens utbetalningar av ersättningarna till lantbrukarna , som har berörts här, är som sagt kraftigt försenade. Det är särskilt olyckligt med tanke på den svåra situation som många av lantbrukarna i befinner sig i, särskilt mjölkbönderna. verkar regeringen ganska upptagen av att hitta skäl och orsaker till att förseningarna har uppkommit. Men för dem som är berörda och som drabbats av detta, nämligen lantbrukarna, spelar det faktiskt inte särskilt stor roll. Det problem som uppstår är att många nu drabbas av likviditetskris och att många tvingas lösa det med lån, det vill säga att det skapas olägenheter och kostnader för dem som är berörda. Därför vill jag fråga landsbygdsminister om regeringen avser – och i så fall på vilket sätt – att kompensera lantbrukarna för de olägenheter och kostnader som uppstått till följd av de försenade utbetalningarna från staten. 56 Statsrådet (S): Utbetalningarna, som hanterar, följer , så det är inget brott mot det. Att kompensera kan man göra på många olika sätt. Bland annat kommer man, som jag sa i förra inlägget, att betala ut stöd rekordtidigt så att man stärker likviditeten. Jag vet att det finns ett stort problem inom svenskt lantbruk. Vi har gjort flera satsningar. Vi har satsat på dieselskattereduktionen, som alliansregeringen sänkte från per liter till . Den har vi ökat till . Det innebär 300 miljoner till lantbruk och skogsbruk, hela 900 miljoner. Vi finansierade också det nationella kuvertet från EU nationella medel. 152 miljoner betalades ut i två omgångar till det svenska lantbruket. Det är massor av insatser som vi har gjort akut. 57 (M): Tack, landsbygdsministern, för svaret! Det låter bra att man är på väg att hitta en ny form att arbeta med det här , då detta ska betalas ut snabbare. I anslutning till det vill jag fråga landsbygdsministern om han är beredd att garantera att betalningarna inte försenas, utan att de snarare betalas ut . Sedan kvarstår dock frågan på vilket sätt regeringen avser att kompensera bönderna för de förseningar som har uppstått . 58 Statsrådet (S): Det är inte ovanligt att så här sker när man byter programperiod. Så skedde också vid förra programperiodsbytet, då det blev väldiga komplikationer med it-systemet. Jag vet och förstår att jordbrukarna lider av likviditetsbrist när det blir förseningar. Vi kompenserar dem, och lovar att man ska göra rekordtidiga utbetalningar av stöd. Jag utgår också från att generaldirektören har gett ett klart och tydligt besked till lantbrukarna. Framtiden för fas 3 59 (KD): Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern om hur det går med den så kallade fas 3, alltså de som står längst ifrån arbetsmarknaden och finns i sysselsättningsfasen. När jag möter sociala företagare säger de att de fortfarande inte riktigt vet vad som ska hända med deras verksamhet och inte heller med de människor som befinner sig i den här åtgärden. Regeringen har bestämt sig för att lägga ned fas 3 och ersätta den med extratjänster i välfärdssektorn. Det fanns mycket problem. Men var nöjda med insatsen, och fick jobb i någon form. Och de som befinner sig i fas 3 är ungefär 30 000 personer. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Vad händer , och vilken information går ut till de sociala företagen och till de personer som finns i fas 3? 60 Arbetsmarknadsminister (S): fråga rymmer två aspekter. Den ena gäller de sociala företagen. Det är min uppfattning att de arbetsintegrerade sociala företagen har en mycket viktig roll att spela inom arbetsmarknadspolitiken och bör kunna få en utökad roll, och det är en fråga som regeringen arbetar med. Den andra gäller de individer som har blivit placerade i återvändsgränden fas 3. Regeringen och Arbetsförmedlingen arbetar nu mycket intensivt med att se till att människor kan få andra vägar som kan leda till ett riktigt arbete. Det är oerhört många personer som befinner sig i fas 3, och det är många personer som har varit arbetslösa mycket . sjunker, glädjande nog, långtidsarbetslösheten efter många års stillastående. Regeringen har infört möjligheten till studier för alla dem som befinner sig i fas 3, och vi arbetar med att få kommuner, landsting och statliga myndigheter att inrätta extratjänster. 61 (KD): Jag tycker inte riktigt att jag fick svar på vilken information som ges till de här personerna, om de vet vad det är som väntar dem. I ett pm som läckte ut från Arbetsförmedlingen skriver man att det finns många som står långt från arbetsmarknaden och som varken kommer att vara aktuella för extratjänster i välfärden eller kommer att kunna tillgodogöra sig utbildning.