prot · H40928 · 2016-11-15 00:00:00 — Utan är det omöjligt att uppnå målet om en tvåstatslösning där ett sammanhängande, livskraftigt och demokratiskt kan leva sida vid sida med , med som huvudstad för båda staterna – en samexistens där palestiniernas anspråk på säkerhet och nationellt självbestämmande tillgodoses. verkar framför allt via och tillsammans med EU för att isoleringen av ska hävas. EU har konsekvent i rådsslutsatser, uttalanden och den löpande dialogen framfört att gränsövergångarna och utan villkor måste öppnas och hållas öppna för humanitärt bistånd, handelsvaror och personer inklusive officiella företrädare för stater. Vikten av inompalestinsk försoning kan inte heller nog understrykas i sammanhanget. är det endast en överenskommen fred mellan och , inklusive , som kan skapa långsiktig säkerhet i området. tillhör de medlemsstater i EU som driver på för en aktiv och tydlig EU-politik i fredsprocessen. röst är respekterad, och vi har ett väl fungerande samarbete med en rad likasinnade länder inom EU. Målet för ansträngningarna är en resultatinriktad och meningsfull fredsprocess med två mindre ojämlika parter, och lyftandet av blockaden av är ett viktigt element i den processen. Efter det svenska erkännandet av har vi byggt oss en roll i fredsprocessen, och vi har inbjudits att delta i utvidgade kvartettmöten. Vi har fått en central roll i det franska fredsinitiativet, och som jag sa har vi lett ett arbete med att konsultera en ganska bred krets av civilsamhällets organisationer i både och . Det har faktiskt rönt uppskattning på båda sidor. Vi har också drivit på för att till exempel märkning av produkter ska ske även i EU-sammanhang, för att man ska kunna lägga kraft bakom orden också gentemot . Vad gäller initiativ för att ska återlämna fartyget kan jag bara upprepa att det är en fråga för flaggstaten. Varje stat har rätt att låta fartyg som för dess flagg segla på det fria havet. Fartyg ska bara segla under en stats flagg, och då hamnar det också under den statens jurisdiktion. Det tycker jag alltså är upp till den stat vars flagg fartyget använder. Det är dock riktigt att vi länge har hävdat att det handlar om en ockupation och att den måste hävas för att vi framför allt ska kunna hjälpa till humanitärt. Situationen är verkligen pressande – och mycket farlig, för det är precis som frågar: Vart ska de i så fall ta vägen? 11 HANS (V): Jag måste säga att jag återigen står här och håller med om mycket av det utrikesministern säger. Det är viktiga besked och budskap som kommer. Problemet är att vi har hört det förut. Precis som utrikesministern säger har EU upprepat ståndpunkterna i slutsats efter slutsats och uttalande efter uttalande, och det har haft väldigt liten effekt. Tvärtom ser vi nu att utvecklingen på går bakåt på flera områden. Den humanitära krisen fördjupas, egentligen för som går, och vi ser att företrädare för det civila samhället, hjälporganisationer och FN nu tydligt varnar för att man återigen ser att begränsningarna av vad man får föra in på hårdnar. Till exempel har Ocha, det vill säga FN:s kontor för samordning av humanitär hjälp, pekat på att det blir svårare och svårare för dem att få inresetillstånd till för sin personal. Den israeliska organisationen , som bevakar rörelsefriheten mellan och , ser också en alarmerande utveckling. De menar att de israeliska myndigheterna blockerar resor för alla sorters resenärer som vill resa ut från – även när det handlar om affärsresenärer som kan skapa arbetstillfällen för ungdomar, patienter som är i akut behov av sjukvård de inte kan få på och företrädare för det civila samhället eller hjälporganisationer. Detta är tyvärr ett kvitto på att EU:s och politik har misslyckats. Vi har inte nått fram. Då får man nog konstatera följande: Om vi inte har lyckats under de här tio åren kommer vi inte heller att lyckas år elva eller tolv om vi fortsätter att säga samma saker – om vi fortsätter komma med samma rådsslutsatser och göra samma uttalanden. Jag tror att det är dags att och EU börjar sätta verklig kraft bakom orden. Jag tror att man behöver titta på det associeringsavtal har med EU och som möjliggör för att exportera till Europeiska unionen till mycket förmånliga villkor. Vi vet att det i associeringsavtalets artikel 2 finns ett tydligt villkor om att ska respektera demokrati och mänskliga rättigheter både i sin utrikespolitik och i sin inrikespolitik. Vi vet också att man har hävt eller fryst den här typen av associeringsavtal med en rad andra stater när de har kränkt de mänskliga rättigheterna. Jag måste säga att jag har svårt att förstå varför denna fråga inte går att diskutera. Varför inte gå vidare och se om vi kan använda de ekonomiska muskler vi ändå har till att sätta press på ? Jag tror också att det är dags att vi på allvar kräver att börjar återbetala allt det bistånd man har förstört på . Mycket av det man bombar är nämligen reningsverk, byggnader och skolor – infrastruktur som vi här i eller runt om i EU har betalat. Det är ju våra skattemedel som gång på gång får bygga upp samma byggnader och reningsverk, som sedan går in och bombar igen. Jag hade önskat att den var mycket tydligare med att det är dags för att börja återbetala det man har förstört – de byggnader vi har byggt upp med svenska skattemedel. Jag vill till slut även lyfta fram den humanitära hjälpen. Behoven är nämligen enorma. När det gäller för de palestinska flyktingarna, Unrwa, såg jag att de hjälpte 80 000 personer på . hjälper de 1 miljon människor. Behoven, och antalet invånare, på ökar dramatiskt, och Unrwa har inte på något sätt möjlighet att svara upp mot de kraftigt ökade behov som finns. Man har inte kunnat bygga några nya hälsokliniker; man har tvärtom tvingats dra in vissa sjukskötersketjänster. På Unrwas skolor går det drygt 50 elever på varje lärare. Detta skapar såklart en humanitär katastrof, men man sår även en draksådd . De barn som går i dessa skolor kommer knappast att växa upp till förespråkare för försoning, kompromiss och fred. Jag vill därför ändå fråga utrikesministern om man är beredd att förstärka den humanitära hjälpen till , för där ser vi ju att finansieringen verkligen brister. 12 Utrikesminister (S): Vi är överens om det mesta, och jag. Jag kan bara säga att Unrwas chef var i för att tacka för hjälpen, för vi är en av de trognaste bidragsgivarna till Unrwa. Vi har även hjälpt till i krissituationer för Unrwa. Vi har sett till att vi alltid kan lägga in mer hjälp till Unrwa för att sköta den uppgiften. Annars är det nämligen riktigt katastrofalt, och hjälpen går faktiskt till barnen och till utbildning. Vi är också helt överens om behovet av humanitär hjälp. Vi arbetar nära tillsammans med EU för att ska bryta isoleringen av , och vi arbetar i FN för att få till stånd konstruktiva resolutioner med samma innebörd för att säkerställa en snabb återuppbyggnad. Det har varit ett antal internationella konferenser där land efter land har lovat stöd, men tyvärr har stödet inte kunnat nå fram eller komma till människor som behöver det. generalkonsul i besökte och kunde då konstatera att situationen blir alltmer problematisk. Av de 100 000 palestinier som förlorade sina hem under står enligt Ocha 65 000 människor fortfarande utan boende. Nästan allt vatten är odrickbart, och om ingenting görs kommer allt vatten att vara förorenat och omöjligt att återställa. Detta i kombination med isoleringen gör att läget är mycket svårt. Man räknar med att 160 000 barn skulle behöva psykosocialt stöd, och ungdomsarbetslösheten i är högst i världen – . var vi med vid ett politiskt samordningsmöte med bland annat , EU, FN, , IMF samt och . Också där diskuterades Gazas isolering ingående. har betonat att försenade biståndsutbetalningar och svårigheter att nå fram med material har fördröjt återuppbyggnaden. av det totala återuppbyggnadsbehovet har mötts. Banken menar också att handelsblockaden från och måste lyftas. Man behöver ett ökat bistånd, och man behöver mer effektiva administrativa processer. Det är alltså angeläget att också de humanitära leveranserna till släpps in. Det som kallas Reconstruction Mechanism var ett viktigt steg, men det har varit helt otillräckligt. Vi har visserligen kunnat se vissa förbättringar – övergången vid Rafah har hållits öppen mer än tidigare, den minskade fiskezonen har utökats något och vattentillgången har också förbättrats en aning – men de politiska låsningarna kvarstår. Svaret på din fråga är att det inte går att få enighet. Det går inte att nå enighet i EU, och det går inte att nå enighet i FN. Jag är rädd för att inte heller de förslag som du tar upp här skulle hjälpa. Det är ju inte bara vi, även om det är en rörande förhoppning att ensamt skulle kunna lösa denna situation och lösa blockaden. Men detta är inte realistiskt att tro, utan vi kommer att behöva hålla ihop i EU-kretsen och i FN om vi ska kunna nå resultat. Just nu finns inga utsikter till det. Som du vet har även – och inte minst personligen – engagerat sig i detta med mycket magert resultat. Det är där vi står. Vi kan bara fortsätta, steg för steg. Även om det är myrsteg måste vi försöka att ta dem, med siktet inställt på att nå en tvåstatslösning och ett hävande av blockaden. 13 HANS (V): Jag är inte naiv. Jag tror inte heller att – eller för den delen hennes regering – har möjlighet att lösa världens samtliga kriser och katastrofer, än mindre den humanitära katastrof vi nu ser på . Jag tillhörde dem som väldigt tydligt välkomnade att regeringen erkände . Detta beslut fattades inte för tidigt, utan det fattades – tyvärr – troligtvis . Detta erkännande väckte också en stark förhoppning bland många palestinier. Man tittade på som en vän och allierad i arbetet för fred och för en tvåstatslösning. Här har också väckt en förväntan och förhoppning om att vi ska vara ett land som vågar gå före, precis som vi gjorde när det gällde erkännandefrågan. Där satte genom sitt erkännande igång processer, som vi har sett runt om i , där man har skapat diskussion i flera nationella parlament. Jag hade önskat att regeringen på samma sätt här skulle våga gå före, ställa frågor och lyfta upp diskussioner när man träffas i EU-kretsen. Är det rimligt att vi fortsätter att ge enorma handelsförmåner till en stat som när de vägrar att lyssna på våra uppmaningar? Är det helt orimligt att EU ska använda något av sina ekonomiska eller handelspolitiska verktyg för att försöka förmå att häva blockaden när man inte har gjort det? Jag tycker att dessa frågor skulle vara rimliga att ställa. Det är bra att regeringen lyfter fram sitt stöd till Unrwa – detta är ett viktigt stöd. Men jag konstaterar att regeringen själv, i den budget som ligger på bord, säger att man vill minska stödet till Unrwa från till . vill jag säga att jag är väldigt stolt över Ship to och över dem som har åkt med. Men jag önskar verkligen att Ship to skulle slippa att skicka fler fartyg. Jag önskar att Ship to som organisation kunde läggas ned. Tyvärr känns detta väldigt avlägset . 14 Utrikesminister (S): Tack, , för denna viktiga interpellation! Gazas framtid och hela den palestinska befolkningens framtid hänger ihop. Ju längre Gazas befolkning lider under den nuvarande situationen, desto längre bort förflyttas palestinierna från målet om en sammanhängande, demokratisk och självständig palestinsk stat. Jag tror inte att det finns något EU-land, eller något annat land, som inte har noterat att vi är mycket aktiva i denna fråga. Vi har ställt oss på frontlinjen i och med erkännandet, och vi har också tagit på oss detta som en uppgift. Det är förvisso en ansvarsfull och svår uppgift, men det är en uppgift som vi har tagit på oss. Vi har varit mycket aktiva i FN-sammanhang. Vi har också varit drivande i EU och ständigt lyft fram detta och sett till att det finns högst upp på dagordningen. Vi har skapat allianser med andra länder som är likasinnade. Vi har jobbat inom det franska initiativet och tagit på oss en uppgift som jag tror att vi är de enda som har genomfört fullt ut på ett bra sätt. Vi har också hävdat att EU ska använda alla de verktyg som står till dess förfogande – som det går att få enighet kring – där man har kunnat hitta en väg framåt, om än en försiktig sådan. Vi har även vid upprepade tillfällen samtalat med för att förstärka Kerrys ansträngningar att mäkla fred. Vi kommer att fortsätta att stå där, och vi kommer att fortsätta att vara aktiva för den tvåstatslösning som vi helst skulle vilja se. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2016/17:81 om politik för fred i 15 Utrikesminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att , både som enskilt land och som medlem i EU och FN, ska verka för att få till stånd en vapenvila i och för att understödja FN:s arbete med att få till stånd en fredsprocess. Han har frågat vad jag avser att göra för att ska verka för att de stridande parterna ska respektera folkrätten, upphöra med attacker mot civila aktörer och tillåta införsel av humanitär hjälp till civilbefolkningen. frågar också hur vi avser att agera för att grannländerna ska öppna sina gränser för människor på flykt undan kriget i . Jag delar oro över situationen i . dödas civila utan urskillning, och parterna – i synnerhet den syriska regimen – har satt i system att hindra och undanhålla humanitärt stöd och tillträde. Sedan vapenvilan bröt samman har vi sett en allvarlig upptrappning av våldet i , inte minst från regimens och sida. Respekt för mänskligt liv saknas helt. Historien kommer att döma de ansvariga hårt. Vi kan inte acceptera att denna brutala konflikt fortgår. Regeringen ser, i likhet med , inte heller någon militär lösning på krisen. Även om det ser mörkt ut får vi inte ge upp försöken att finna en fredlig politisk lösning. Det internationella samfundet måste fortsätta att sträva efter och skapa förutsättningar för vapenvila, fullt humanitärt tillträde och en politisk lösning och transition i linje med säkerhetsrådsresolution . verkar för detta, bilateralt såväl som genom FN och EU. FN har en central roll i , både politiskt och humanitärt, och FN-sändebudet har vårt fulla stöd. har sedan konflikten utbröt bidragit till de FN-ledda humanitära insatserna i och dess grannländer. Sedan konflikten bröt ut har vi bidragit med totalt utöver vårt omfattande icke-öronmärkta stöd till FN. Vi är klara över att vi inte ser någon militär lösning. Lika klara är vi över att kvinnors deltagande och inflytande är avgörande för en hållbar fred. Vi stöder därför insatser som syftar till att stärka kvinnors röst och deltagande i politiska processer. Vi stöder även olika dialoginitiativ och har ett särskilt sändebud för Syrienkrisen, som för en dialog med olika delar av den syriska oppositionen och det syriska samhället. deltar aktivt i den universella granskningsmekanism som har inrättats av för mänskliga rättigheter, det så kallade . Vi deltar även aktivt i förhandlingarna om de resolutioner om som sker inom ramen för rådet för mänskliga rättigheter och FN:s generalförsamlings tredje utskott. I resolutionerna uppmanas regimen att fullt ut respektera folkrätten, och de fortsatta systematiska, omfattande och grova överträdelserna och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna samt överträdelserna av den internationella humanitära rätten fördöms. är drivande i EU och FN vad gäller frågan om ansvarsutkrävande. Den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna måste respekteras av alla parter i konflikten. Alla misstankar om krigsförbrytelser och andra grova internationella brott måste utredas och lagföras. Vi stöder och verkar för att säkerhetsrådet ska hänföra situationen i till , . Straffrihet är inte ett alternativ. Som interpellanten mycket riktigt påpekar förespråkar och verkar regeringen för att flyktingmottagandet ska fördelas solidariskt inom EU och att andra medlemsstater ska ta ett mycket större ansvar. Att skydda människor på flykt kan inte endast vara ett fåtal länders uppgift. I vår dialog – och inför EU:s dialog – med grannländer uttrycker vi oro över flyktingarnas situation och betonar vikten av respekt för internationell flyktingrätt, internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna. Som säkerhetsrådsmedlem kommer att fortsätta att verka för vapenvila, fullt humanitärt tillträde, ansvarsutkrävande och en politisk lösning. Konflikten i måste få ett slut. 16 HANS (V): Jag vill tacka utrikesministern också för detta svar. är ju vår tids värsta mänskliga katastrof. 11 miljoner syrier har tvingats att lämna sina hem. Majoriteten av dem är fortfarande fast inne i . Över 13 miljoner syrier är i akut behov av humanitär hjälp för att överleva. FN har slutat att försöka räkna hur många som har dödats i den här konflikten. Men man uppskattar att så många som 450 000 män, barn, kvinnor och åldringar dödats. Det är som om hela befolkning skulle ha utplånats . På centrala punkter tror jag att jag och är överens om hur bör förhålla sig till kriget i . Det finns ingen militär lösning på kriget. Vi måste med alla till buds stående medel driva på för en politisk och fredlig lösning. Vikten av att kvinnor involveras kan inte överskattas om vi verkligen vill bygga fred. Vi måste få till stånd en vapenvila med fullt humanitärt tillträde och med respekt för de humanitära aktörer som agerar i krigsområdet. Det går inte att se en väg till fred som inte går via FN. Därför tycker jag att det är viktigt att man har gett ett så starkt stöd till FN-sändebudet och hans hårda ansträngningar för att nå ett fredsavtal. Att vi står här och diskuterar den här frågan efter att kriget bröt ut i är ett bevis på att världssamfundet i grunden har misslyckats. Freden i kan kännas enormt avlägsen, men är den ju så nära. Det finns inget som hindrar att sluta bomba i . skulle med ett enkelt beslut kunna ta tillbaka sina trupper från och sluta beskjuta kurdiska mål. , , och skulle tveklöst med detsamma kunna sluta att backa upp sina allierade och i stället sätta press på dem att sätta sig vid förhandlingsbordet. Ingen har tvingat och att vid fyra tillfällen i lägga sitt veto mot att FN ska utreda de krigsförbrytelser som har begåtts. Ledarna i , , , och har framtid i sina händer. Men uppenbarligen väljer alldeles för många av dessa ledare att sätta sina egenintressen före det syriska folkets akuta behov av vapenvila, fred, demokrati och mänskliga rättigheter. Här önskar jag att hade varit tydligare i sitt svar. Det är viktigt att understryka att det här inte är – och inte har varit – ett inbördeskrig. Det är i högsta grad ett regionalt storkrig där vi ser att alltför många aktörer kämpar direkt inne i eller via ombud. Jag är helt övertygad om att fred i förutsätter att omvärlden släcker hoppet och alla förväntningar hos de stridande parterna om att de ska kunna nå en militär seger och att deras övergrepp ska förlåtas och glömmas bort. Drivkraften att sätta sig vid förhandlingsbordet och göra verkliga eftergifter kommer att vara liten så länge vapenleveranserna fortsätter att komma, så länge man fortsätter att få politiskt stöd utifrån och så länge som flera av parterna har mer att förlora på fred än vad de har att förlora på krig. Sedan jag skrev min interpellation har spelplanen delvis förändrats genom presidentvalet i . Trump har ju varit väldigt tydlig med att han kommer att lägga om politiken när det gäller , och jag tror att hans seger i grunden kommer att hota möjligheterna att nå en långsiktig och hållbar fred i . Trump har redan flaggat för att han vill öka samarbetet med i , minska trycket på och dra tillbaka stödet till oppositionen. Man kommer att minska stödet till bland annat de kurdiska styrkorna i norra – de som varit mest framgångsrika av alla i kampen mot IS. Det skulle vara intressant att höra av utrikesministern hur man nu förbereder sig för en ny administration i och vilka konsekvenser den kommer att få för möjligheten att bygga fred i . 17 Utrikesminister (S): Det är en bra beskrivning av det slagfält som har blivit. Det är en rad länder och intressen som använder detta som sin spelplan, många av dem med främsta intresse att se till att kan stanna kvar vid makten och många under förevändning att man i själva verket bekämpar terrorismen. Det är på något sätt flera strider som utkämpas här på en och samma gång. Det gör att läget blir väldigt komplicerat, komplext och svårt att lösa. Det här är en fråga som, kanske till skillnad från , ständigt finns högst uppe på både EU:s och FN:s dagordningar. Till slut antogs FN-resolutioner till stöd för agerandet i . Det är ett förfärligt humanitärt läge. Situationen är fruktansvärd. Men regeringen försöker nu hitta möjligheter i det korta perspektivet att rädda liv och lindra nöd och att på bidra till en fredlig lösning. Vi fortsätter att stötta ansträngningar. Vi måste tacka honom för hans outtröttliga ansträngningar. Vi har sekonderat en person till hans team. Vi har dessutom både betalat och organiserat kvinnornas, framför allt kvinnor från oppositionen, organisering och gjort att de kunde ta plats vid bordet så länge det pågick förhandlingar i . De har också varit i för att få hjälp och utbildning. Jag hoppas att vårt medlemskap i säkerhetsrådet ska innebära en möjlighet att verka för en fredlig lösning av konflikten i . Vi har öppnat en ambassad i . Det reflekterar också en ökad satsning vad gäller vårt engagemang. Det vi gör i EU är att vi verkar för ett vapenstillestånd för humanitärt tillträde och också för en fredsprocess. Vi vill framför allt förhindra straffrihet, för det som har skett är ju någonting förfärligt, att man bombat en FN-konvoj med humanitärt stöd. Det kan inte få passera ostraffat eller obemärkt. Därför är det så viktigt att försöka åstadkomma en rörelse för att ställa de ansvariga till svars för detta. Det verkar också som att undanhållandet av humanitärt stöd nu används som en konfliktstrategi. Vi kan vänta oss att om allt fortsätter som kommer också att falla inom en inte alltför . De länder som har inflytande över parterna i konflikten måste övertygas om att de oskyldiga kvinnorna, männen och barnen som vi har sett på tv-bilder måste ges tillgång till humanitärt stöd. Vi har dessutom bidragit med väldigt mycket pengar till en utvecklingsstrategi och till det humanitära stödet. Och vi bidrar indirekt till kampen mot terrorismen genom det vi gör för att utbilda peshmergan i , framför allt för att se till att det även där finns en insats som är meningsfull. Men vi kan inte veta exakt vad som blir kommande roll förrän vi ser vem de utser och vilken politik de avser att föra. 18 HANS (V): Det finns flera saker som regeringen har gjort som jag välkomnar. Stödet för de kvinnliga medlarna kan inte överskattas och inte heller det stora humanitära stödet. öppnar man en ambassad i . Jag välkomnar starkt att är så tydlig när det gäller frågan om ansvarsfrihet och att motverka den straffrihet som har brett ut sig i . Jag tror att det är en av nycklarna om vi ska kunna nå fred långsiktigt. Att den syriska regeringsarmén nu väljer att beskjuta och en rad andra städer tyder på att president tror att han med militära medel kan klamra sig fast vid makten och är övertygad om att det är möjligt att nå en militär seger på slagfältet. Det är oerhört centralt att omvärlden dödar de förhoppningarna hos honom. Det finns ingen chans för att bita sig fast vid makten. Det finns inte en chans att vi ska glömma bort och blunda för de grova och omfattande övergrepp han har begått. av krig i har alla inblandade parter självklart begått brott mot de mänskliga rättigheterna och mot krigets lagar, men tveklöst vilar huvudansvaret för kriget på Asads regim. Det var regimens systematiska förtryck, dess brott mot de mänskliga rättigheterna och dess brutala svar på oppositionens inledande fredliga, breda och folkliga demonstrationer som skapade det här inbördeskriget. Det är svårt med statistik när det gäller . Men det finns många som hävdar att är i en liga för sig när det gäller antalet civila dödsoffer.