prot · H40950 · 2016-12-20 00:00:00 — Prognosen framöver visar att produktiviteten kommer att öka ännu mer. Detta är särskilt anmärkningsvärt mot bakgrund av att man har anställt väldigt många nya medarbetare på . Trots det har, som sagt, produktiviteten fortsatt att öka. Jag är inte beredd att försämra rätten till rättsliga biträden på det sätt som har föreslagit. Det är särskilt viktigt nu att upprätthålla rättssäkerheten. Dessa avgöranden kan gälla liv eller död för människor, och de måste ha möjlighet till ett bra rättsligt stöd under processen. Därför är jag inte beredd att gå den väg som anvisar när det gäller rättsliga biträden. Allra sist vill jag önska en riktigt god jul och ett gott nytt år. Detsamma vill jag också önska talmannen med presidiet och alla som jobbar i kammaren . Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2016/17:116 om en fossilfri fordonsflotta 22 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen planerar att vidta för att minska utsläppen i trafiksektorn och i förlängningen nå målet om en fossilfri fordonsflotta . Väl fungerande och hållbara transporter i hela är en prioriterad fråga för regeringen. I det ingår att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från transporter i linje med målsättningen om ett fossilfritt . tillämpas en uppräkning av skattesatserna för bensin och diesel som beaktar utvecklingen av bnp. För att ge fortsatt stöd för bilar med låga utsläpp har regeringen föreslagit en förlängning av supermiljöbilspremien och av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Förstärkningen och förlängningen av Klimatklivet bidrar bland annat till att främja en elektrifiering av fordonsflottan genom stöd till laddstolpar och att öka tillgången på förnybart bränsle genom biogasproduktion. Elbusspremien bidrar såväl till minskad klimatpåverkan som till minskade utsläpp och minskat buller i våra tätorter. Regeringen avser vidare att införa ett bonus–malus-system för att styra nybilsförsäljningen mot mer miljöanpassade bilar. Regeringen har även beslutat om en lagrådsremiss där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer på vissa vägar. Förslaget om att tillåta 74 tons lastbilar på delar av det svenska vägnätet kommer att ingå i en planerad godstrafikproposition. En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. Förnybara bränslen ska ges goda förutsättningar att konkurrera med fossila bränslen, så att en successivt ökande andel förnybara bränslen kan åstadkommas. Regeringen kommer därför att ta fram förslag till nya regler för de ekonomiska styrmedlen på området. Vi stärker också konkurrenskraften hos järnvägen och kollektivtrafiken för att ge människor och företag bättre möjligheter att välja klimatsmarta alternativ. Förseningarna och störningarna i tågtrafiken ska mötas med ett kraftigt förstärkt järnvägsunderhåll. växlas arbetet upp, och anslaget till drift och underhåll av järnvägen ökar med totalt –2029 jämfört med perioden –2025. Regeringen satsar också på levande och hållbara städer. Därför förstärks stadsmiljöavtalen. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, och de nationella miljökvalitetsmålen ska nås. Detta främjar inte bara klimatet. Det bidrar även till att stärka innovationskraften i den svenska industrin och skapar nya jobb. Regeringens samverkansprogram för nästa generations resor och transporter ska stärka samarbetet mellan stat, näringsliv och akademi för att utveckla, testa och demonstrera nya lösningar för effektiva transporter. Det är alltså inte bara moraliskt riktigt med en stark klimatpolitik – det är också ekonomiskt smart. 23 (M): Tack, ministern, för det svaret! Jag skulle vilja börja den här interpellationsdebatten med att göra en liten utblick över de utmaningar som vi står inför på vägen mot ett fossilfritt samhälle. är förutom ett avlångt land också ett grönt föregångsland. Det säkerställs med skogen som grundpelare för den biobaserade ekonomin. Det är en industri som tar ansvar för att minska sina utsläpp. Det handlar också om innovativa företag som exporterar klimatsmart teknik utomlands. är på fler sätt än ett en tummelplats för idéer om det nya samhälle och den nya värld som växer fram. Det är våra principer för skogsbruk som ger högst avkastning och störst miljönytta. Det är de företag som startats i som har femdubblat sin omsättning och skapar affärsmöjligheter världen över enbart med digitala produkter. Det är en ganska berömvärd utveckling. Därför är det inte så konstigt att är en så kallad decoupling economy, alltså en ekonomi där koldioxidutsläpp frikopplats från den ekonomiska tillväxten per capita. Det här blev tydligt inte minst under Alliansens tid vid makten där en kostnadseffektiv miljö- och klimatpolitik gick hand i hand med tillväxt. vid makten –2014 minskade utsläppen av växthusgaser . klarade vi den ekonomiska krisen bättre än alla jämförbara länder. Vad är då nästa steg? Låt oss titta på utmaningen att minska utsläppen från fossila bränslen. Är det i industrin som de behöver minska? Ja, i någon mån måste faktiskt alla bidra. Men svensk exportintensiv industri ligger redan i framkant, oavsett om det gäller stål eller cement. Anläggningarna i håller väsentligt högre miljöstandard än sina motsvarigheter på den globala arenan. Det vore därför inte önskvärt att den produktionen flyttade utomlands. Är det i elproduktionen som vi behöver minska utsläppen? Nja, det är egentligen bara på marginalen som vi använder fossila bränslen till elproduktion. Den förnybara elen ökar kraftigt, och dess volatilitet kompenseras ju av vattenkraften som är vår bästa reglerkraft. Lägg därtill att vi är ett land som är väl anpassat för kärnkraft. Vi är ekonomiskt, politiskt och geologiskt stabila. Vi har långsiktiga spelregler för industri och ekonomi, och en stabil tektoniskt platta, vilket är ganska få förunnat. Kvar blir då transporterna. Här finns fortfarande ett jobb att göra för en reformkraftig regering. Jag tacksam över det som lyfte fram i sitt interpellationssvar: att miljöbilspremien och supermiljöbilspremien förlängs. Det är en ändamålsenlig och effektiv reform från Alliansens tid vid makten. Men det finns orosmoln. Utsläppen i ökar, bland annat från transportsektorn. Därför vore det naturligt att titta på personbilssatsningarna, där själva bulken av utsläppen finns. Här är bonus–malus den stora aviserade reformen, och jag vill fråga ministern mer specifikt om just detta. Hur går det egentligen med bonus–malus? Regeringen har fått utredningen till sig men har inte återkommit till . Är bonus–malus-reformen prioriterad av regeringen, eller avvaktar man till nästa mandatperiod precis som man gör med många andra miljösatsningar? 24 Statsrådet (S): Utredningen om bonus–malus har överlämnats till regeringen. Den har varit ute på remiss och bereds nu i . Detta är en viktig reform för att göra det mer attraktivt att välja en mindre miljöpåverkande bil och mer ofördelaktigt att välja en törstig bil. Regeringen är övertygad om att vi kommer att behöva ytterligare styrmedel för att göra det mer attraktivt och fördelaktigt att välja klimatsmarta alternativ. Till detta hör naturligtvis hur vi beskattar olika bränslen och hur vi understöder möjligheterna att bygga ut för alternativa drivmedel i olika delar av landet. Vi försöker också göra det möjligt att välja kollektivtrafiklösningar i framför allt städer men även på landsbygden. Vi har flera satsningar som ska hjälpa till i detta. Med hjälp av Klimatklivet har vi dessutom fått en kraftig utbyggnad av laddstationer, vilket är en förutsättning för att fler ska våga välja en laddbar personbil. Utsläppsminskningarna från personbilssektorn har stannat av under detta år. Det handlar framför allt om att transportarbetet har ökat, precis som det alltid gör när det är högkonjunktur. Trots att det säljs en större andel mer miljövänliga bilar, om jag får uttrycka det så, har denna förändring inte riktigt vägt upp den ökade trafiken. Det innebär att vi behöver göra ytterligare ansträngningar för att fler ska välja andra färdmedel än bil men också för att fler av dem som väljer bil ändå ska välja andra drivmedel än bensin och diesel från fossila källor. Detta arbete kommer att vara prioriterat för regeringen . Eftersom det finns en bred parlamentarisk överenskommelse bakom Miljömålsberedningen hoppas vi naturligtvis att även andra partier kommer att ställa sig bakom flera av de förslag som läggs fram . Tyvärr har det parti som representerar, , varit väldigt ovilligt att ställa sig bakom styrmedel som gör det mer ofördelaktigt att välja fossila drivmedel. Jag tolkar dock interpellationen som att håller på att svänga i frågan och välkomnar i så fall det. 25 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag skulle säga att är ett parti som historiskt har varit för ekonomiska styrmedel, men det finns ett viktigt rekvisit om vi ska kunna gå med på sådana styrmedel: De ska vara teknikneutrala, kostnadseffektiva och ändamålsenliga. Jag är tveksam till om de förslag som har kommit från uppfyller dessa krav. Ett tydligt exempel på detta är Klimatklivet, ett av denna regerings stora paradnummer. Vid lanseringen av regeringens satsning Klimatklivet fanns exempelvis inga beräkningar på hur stora utsläppsminskningar som åtgärderna skulle ge. Vi tycker att det är märkligt eftersom det är centralt att veta hur stor utsläppsminskning man får i förhållande till hur mycket pengar som läggs på den. I Klimatklivet har regeringen satsat utan att ha beräknat vilken klimatnytta detta ger. Man har dessutom aviserat att satsningen ska utökas utan att någon utvärdering har gjorts om vad programmet har gett – detta trots att föregångaren, Klimp, visar att en stor del av de satsningar som gjordes hade genomförts även om Klimp inte hade funnits. Additionaliteten var alltså låg. Det mesta av det som blev av med stöd av Klimp hade hänt alldeles oavsett om satsningen funnits. Om man ser till några av de förslag som har kommit från regeringen kan man fråga sig om detta är en seriös och konsekutiv klimatpolitik när pengarna i stället hade kunnat användas till nya additionella satsningar och investeringar. En kostnadseffektiv och ändamålsenlig politik för en fossilfri fordonsflotta skulle enligt mig innehålla andra reformer än de som har aviserats. har till exempel en fempunktslista med politiska förslag som regeringen skulle kunna genomdriva med stöd från oss. Inför en definition av bilpooler! har ingen definition av vad en bilpool är. Därför är det omöjligt att rikta satsningar till sådana. Här finns ett jobb att göra. Se över lagstiftningen för differentierade parkeringsavgifter! Socialdemokratiskt drivna har försökt att införa sådana. Det vore välkommet om kommunerna gavs verktyg att ytterligare gynna miljöbilar genom att låta p-avgifterna för dessa vara lägre. Inför en reduktionsplikt för fossila bränslen! Man kan skapa ett system som grundas på drivmedlets klimatprestanda baserat på hur stor reduktion av utsläpp av växthusgaser som det drivmedlet ger. Inför bonus–malus men gör det teknikneutralt! Utredningen är klar, men jag tror att förslaget behöver justeras. Det går att göra justeringar inom utredningens förslag i stället för att göra en ny utredning. Håll fanan högt för långsiktiga förutsättningar för biobränslen! Detta nämner ju även ministern. Det är egentligen bara vi i som vet att en biobaserad ekonomi kan kombineras med en cirkulär ekonomi. Låt inte EU sätta käppar i hjulet för detta! Flera stora investeringar i biobränsle är på väg och är möjliga. Jag tror att det finns mycket att göra vad gäller kostnadseffektiva och ändamålsenliga reformer för att nå målet om en fossilfri fordonsflotta. Piska och morot är långt mer effektiva än regeringens nuvarande politik som egentligen bara handlar om att höja skatterna. Är det kanske inte dags, , att regeringen breddar sitt perspektiv bort från att enbart höja skatterna på drivmedel och i stället ser den helhet som krävs för att få en fossilfri fordonsflotta? Är det inte dags att satsa på sådant som leder till nya satsningar? Man kunde investera i det som annars inte hade blivit av och gå bort från Klimatklivet. Transporter kommer vi att vara beroende av alldeles oavsett. 26 (V): från tog upp Klimatklivet. Jag kände att jag måste kommentera det eftersom han uppriktigt sagt sa så många felaktigheter. Klimatklivet är en av de viktigaste satsningarna vi har för att vi här i ska kunna minska utsläppen av växthusgaser. Satsningen innebär att kommuner, landsting och företag kan söka pengar för lokala och regionala projekt för att minska utsläppen av växthusgaser. har Klimatklivet varit en succé. Inte mindre än 582 ansökningar har kommit in om att bedriva lokala och regionala verksamheter för att minska utsläppen av växthusgaser. uppskattar att med de åtgärder som har vidtagits inom ramen för Klimatklivet har utsläppen minskat med . Detta motsvarar de samlade utsläppen från drygt 50 000 bensindrivna bilar som kör var sitt varv runt hela jordklotet. Vi ska komma ihåg, , att många av de kommuner som får pengar till projekt från Klimatklivet är moderatledda kommuner. Dina lokalpolitiker tycker att det här är ett väldigt värdefullt verktyg och att det är jättebra att till exempel kunna investera i biogasanläggningar, sätta upp laddstolpar på många olika platser i kommunen, bygga ut cykelinfrastrukturen och göra många andra viktiga projekt. sa en viktig sak, nämligen att åtgärder ska vara kostnadseffektiva. Det är bra om vi kan få ut så mycket minskade utsläpp som möjligt per satsad krona. Jag konstaterar att gör bedömningen att Klimatklivet är ungefär dubbelt så kostnadseffektivt som vår koldioxidskatt. Vi får ut mer minskade utsläpp jämfört med koldioxidskatten. Båda dessa verktyg behövs självklart, men det är bra att ha flera åtgärder i paletten så att vi så snabbt som möjligt kan minska utsläppen. Det brukar föra fram som alternativ till Klimatklivet är att ska köpa billiga och osäkra utsläppsrätter i andra länder. Det är alltså någon annan som ska göra jobbet åt oss. Varför ska någon annan ta ansvar för de utsläpp som vi orsakar här i , ? 27 Statsrådet (S): Jag fortsätter lite grann där slutade, nämligen med att plädera för den typ av samverkan som både Klimatklivet och stadsmiljöavtalen är ett uttryck för. Ska vi nå framgång i vårt klimat- och miljöarbete krävs det ett engagemang inte bara från regeringen utan också från kommuner, landsting, företag och organisationer. Just Klimatklivet och stadsmiljöavtalen har konstruktionen att staten kan gå in och stötta upp med finansiering när det tas ett lokalt initiativ. Klimatklivet har fått 1 000 ansökningar, varav ungefär 230 har fått bifall. Det har resulterat i 3 849 nya laddningspunkter. Jag tror inte att de laddningspunkterna hade kommit till stånd, åtminstone inte i lika rask takt, om inte den här möjligheten till medfinansiering hade funnits; staten står för av finansieringen. På samma sätt har flera kommuner fått möjlighet att starta biogasanläggningar, vilket också är en viktig förutsättning för att kunna erbjuda alternativa drivmedel inom transportsektorn. Sammantaget handlar det naturligtvis om att säkerställa att det är effektiva åtgärder som vidtas. Men det här är också ett område där vi behöver pröva väldigt många olika vägar. Förbud mot vissa saker kan ibland vara ett nödvändigt verktyg, liksom olika typer av ekonomiska styrmedel – både piska och morot i olika former. Där kan man konstatera att det inte är med sanningen överensstämmande att regeringen enbart skulle arbeta med skattehöjningar som instrument. Vi har en lång rad andra åtgärder. Men för är skattehöjningar, även på fossila drivmedel, alltid per definition någonting man motsätter sig. Man är aldrig beredd att använda skatteinstrumentet. Det är en något märklig hållning. Om vi nu ser att vi står inför ett enormt behov av en omställning måste vi väl använda alla de till buds stående medel vi har, inklusive skattehöjningar i de fall där det anses vara det effektivaste sättet att arbeta. Tyvärr har biodrivmedel blivit dyrare , medan bensin och diesel till följd av de låga globala oljepriserna har blivit billigare. Det är klart att det inte är någonting som främjar valet av alternativa drivmedel för dem som står i valet och kvalet om de ska tanka det ena eller det andra eller om de ska köpa den ena eller andra typen av bil. Självklart är skatteinstrumentet ett instrument som vi har i vår hand och som vi därför behöver använda – inte ensamt, men det är också ett instrument att använda. 28 (M): Det blir mycket prat om moderatledda kommuner när vi debatterar i kammaren. Jag skulle väl som ett generellt svar till både och ledamoten säga att jag faktiskt inte tror att M‑ledda kommuner är så pigga på att regeringen lägger på någonting som man inte har utvärderat. Kommunerna har så att säga problem på marginalen med sin egen skattekraft. Här ser vi att regeringen egentligen inte har några förslag. Skatteintäkterna för kommunerna prognostiseras i regeringens egen budget som ett sjunkande skepp, för att använda en transportrelaterad liknelse. De 10 vänstermiljarder som man ger till kommunerna – de 10 välfärdsmiljarderna – försvinner nästan helt när man sänker ersättningen för asylsökande. Men det är ett sidospår. Jag skulle säga att har goda förutsättningar för att bli ett fossilfritt land. Men för att det ska nås krävs en kostnadseffektiv och ändamålsenlig politik för transporter. har vi fått en del reformer till livs som syftar till att göra fossila bränslen dyrare. Men jag skulle säga att det är en ganska klen tröst för den som inte har något alternativ. Jag som kommer från kan till exempel inte ta tåget till . Jag hoppas att regeringen tar julledigheten i beaktande och sedan återkommer till med ett väl avvägt förslag till bonus–malus-system. Jag tror att man kan skruva i den utredning som har gjorts och få ett välavvägt reformpaket som i förlängningen kommer att tjäna väl. Med det önskar jag talmannen och ministern en god jul! 29 Statsrådet (S): Jag vill också tacka för debatten. Det här är ett oerhört viktigt område. Vi ser att transportsektorn står för en orimligt hög andel av de totala klimatutsläppen i vårt land men också globalt. Regeringen är beredd att vidta en lång rad åtgärder för att motverka den utveckling som vi ser. Flera andra sektorer har genom ett målmedvetet och metodiskt arbete fått ned sina utsläpp, medan transportsektorn kvarstår som ett stort problem i det här sammanhanget. Vi behöver naturligtvis göra detta på ett sätt som möjliggör god tillgänglighet i hela landet och ställer om transportsektorn till att vara mer hållbar i ordets alla bemärkelser. Jag ser fram emot att fortsätta detta arbete tillsammans med alla partier i den här kammaren, för det här är ett arbete där det krävs engagemang från många. Jag hoppas att även framöver kan tänka sig att använda skatter som styrmedel. Det är inte enbart skattebetalarna som med olika typer av stöd ska främja en sådan utveckling, utan vi behöver också använda skatteinstrumentet som en påtryckningsmetod. Jag tackar för debatten och önskar , talmannen och kammarpresidiet en god jul och ett gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2016/17:145 om åtgärder för att minska flygets utsläpp 30 Statsrådet (S): har ställt tre frågor till statsrådet . Gör statsrådet bedömningen att ICAO-överenskommelsen är förenlig med målsättning om att begränsa uppvärmningen till långt ? Avser statsrådet att vidta ytterligare åtgärder, förutom nämnda utredning om flygskatt, på det nationella planet för att minska flygsektorns snabbt växande utsläpp? Avser statsrådet att vidta åtgärder på det internationella planet för att minska flygsektorns snabbt växande utsläpp? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen anser att det internationella flyget bör bidra till att den globala temperaturökningen hålls väl under två grader och att man ska sträva mot att hålla den genom faktiska utsläppsminskningar. Regeringen välkomnar därför beslut att införa ett globalt styrmedel för koldioxidutsläpp från internationellt flyg. beslut är ett viktigt första steg för att minska det internationella flygets klimatpåverkan, men ambitionsnivån i det globala styrmedlet behöver höjas för att vara i linje med mål. ska fortsätta att vara pådrivande inom och EU för effektiva och ambitiösa krav och styrmedel som syftar till att minska flygets klimat- och miljöpåverkan. När det gäller åtgärder på det nationella planet är det regeringens ambition att en skatt på flygresor ska införas. Det bör dock påpekas att regeringen ännu inte har lämnat något förslag om en sådan skatt. I regeringens kommande flygstrategi är minskad klimatpåverkan från flyget en viktig del. Regeringen driver alltså på såväl på nationell nivå som inom EU och globalt för att så skyndsamt som möjligt minska flygets klimatpåverkan. 31 (V): Jag vill tacka infrastrukturministern för svaret på min interpellation. Utsläppen från flygsektorn hör till våra snabbast växande utsläpp, både i och i världen. I har det internationella flygandet ökat med . har utsläppen bara från flygsektorn ökat med . De samlade utsläppen från flygsektorn är ungefär lika stora som utsläppen från våra 4,5 miljoner personbilar, om vi räknar med flygets effekter på högre höjd, där utsläpp av vattenånga och kväveoxider gör att effekten blir ännu större än bara med utsläppen av koldioxid. Det är väldigt bekymmersamt. Vi talade om utsläppen från våra bilar, och där behövs verkligen mer åtgärder. Men där känns det i varje fall som att det finns en del åtgärder på plats. Vi har till exempel en koldioxidskatt på bränsle, andra skatter och andra styrmedel för att minska de utsläppen. Men flyget är i princip helt skattebefriat vad gäller bränsle, och det är även momsbefriat, såvida det inte är inrikesflyget, som har en nedsatt moms. Vi i välkomnar förslaget om en flygskatt. Vi ser fram emot att den ska införas här i . Men det behöver göras väldigt mycket mer för att vi snabbt ska kunna minska utsläppen. I min interpellation tar jag upp överenskommelsen på internationell nivå inom det internationella flygorganet . Det som är bekymmersamt med den överenskommelsen är att flygets utsläpp kommer att kunna fortsätta att öka. Det länderna ska göra är egentligen bara att kompensera för flygets utsläpp genom att man köper upp osäkra krediter i andra länder. ICAO-överenskommelsen innebär inte heller att man tar in höghöjdseffekterna, det vill säga utsläpp av vattenånga, kondensstrimmor och kväveoxider som gör att flygets utsläpp egentligen är dubbelt så stora. Därför välkomnar jag ministerns svar om att den överenskommelsen, som jag tolkar det, måste skärpas och förbättras och att den inte är i linje med om att hålla våra utsläpp väl med sikte på . Min första fråga är helt enkelt: Vad kommer regeringen att göra för att se till att vi får en bättre överenskommelse på global nivå? Inom EU ingår flygets utsläpp i utsläppshandeln. Men det är en sanning med modifikation. Flygplan som flyger in utifrån EU-området omfattas inte av den utsläppshandeln. Dessutom vet vi att priset på utsläppsrätter är väldigt lågt. Det är väldigt billigt att släppa ut inom EU. Utöver det ingår återigen inte höjdhöjdseffekten inom EU:s utsläppshandel och flyget. Därför vill jag fråga ministern: Vad kommer ministern att göra för att skärpa ambitionsnivån för flygets utsläpp inom ramen för EU:s utsläppshandel? Har regeringen en sådan strategi? 32 Statsrådet (S): Flygets utsläpp är ett stort bekymmer. ska man konstatera att det faktum att flygresorna ökar är ett uttryck för att allt fler människor har möjlighet att resa och besöka andra länder, vidga sina vyer och skapa nya kontakter.