prot · H30963 · 2016-02-04 00:00:00 — var nämligen denna siffra . Den har alltså fördubblats . Varför har andelen fördubblats , och vad har lett fram till det? Det handlar om styrmedel. Alliansregeringen införde en supermiljöbilspremie. Det har skett till exempel en nedsättning av förmånsvärdet. Det har även varit annat i omgivningen som har gjort det lättare att ha biogas- eller elbil i , eftersom tillgången på el och biogas har ökat. Vad gör regeringen? Regeringen stärker, förlänger och breddar dessa stöd, så att fler kan få tillgång till dem. Elbilsköparna ska bli fler. Då måste vi göra plats för dem. Därför mångdubblar vi stödet till supermiljöbilspremien, så att inte osäkerhet och köer uppstår. Vad vi gör är att miljödifferentiera premien. När tekniken har gått längre och vi ser att prisbilden ser så olika ut mellan de rena elbilarna och laddhybriderna och vi dessutom ser att utsläppen skiljer sig åt ganska markant – de rena elbilarna är mycket renare – är det rimligt att man differentierar premien. Regeringen stärker, förlänger och breddar alltså just de stöd som har lett fram till att vi åtminstone har fått en fördubbling av den lilla andel av nybilsförsäljningen som utgörs av bilar som går på förnybara bränslen eller är laddhybrider eller elbilar. Jag är därför förvissad om att det är den vägen som vi ska fortsätta. Det som jag är mer bekymrad över är oppositionens svar på detta. Läser man oppositionens budgetar ser man att stöder regeringens förslag när det gäller supermiljöbilspremien och förmånsvärdet, vilket är glädjande. Men Alliansen är extremt splittrad. kollegor i Liberalerna slopar hela supermiljöbilspremien över . Vi skulle inte ens ha haft den . Det skulle ha blivit dyrare att köpa en elbil än vad det var . går helt emot en differentiering i fråga om miljöprestandan i supermiljöbilspremien. Dessutom, vilket jag faktiskt är mest bekymrad över, anser man inte att dessa stödinsatser för att vi ska producera mer biogas i landet och få ut den till mackar och tankställen och bygga fler laddstationer i hela landet, så att det blir möjligt att åka bil på ren el i hela landet, förtjänar ett stöd och en samordning av staten. Det är detta vi gör. Vi har samordnat dessa insatser på , vi har gått ut med stöd till kommunerna för laddstolpar och det byggs nu laddinfrastruktur i hela . Men det säger allianspartierna, med i spetsen, nej till. Jag undrar varför ni gör det. 13 (C): är det som jag representerar. Vad Liberalerna gör i sin budget får faktiskt stå för dem. Det är bra att ministern delar vår uppfattning att antalet miljöbilar ska öka och att det är en bekymmersam situation att de är så få. Ministern säger att antalet har fördubblats . Men vi har haft en alliansbudget som har gällt fram till . Det är alltså Alliansens budget som har gällt med de stöd som ministern talar om. Ministern säger att elbilarna är mycket bättre än en hel del av de andra. Men välj att premiera dem då. Det som ministern och regeringen gör är att försämra för andra. Man försämrar för laddhybriderna i stället för att gynna elbilarna extra. Det är det stora problemet. Stödet blir sämre för de bilar som åtminstone är betydligt bättre än bensin- och dieselbilarna. När det gäller laddstolpar och så vidare har avsatt pengar för det i sin budget. Jag tycker att ministern ska läsa på budgeten lite bättre. har nämligen inte alls köpt regeringens förslag när det gäller förmånsvärdet. Vi vill ha ett betydligt högre avdrag än regeringen för dem som köper en tjänstebil. Vi har också andra siffror när det gäller supermiljöbilspremien. Vad andra partier har valt att göra i sina budgetar får ministern ta med dessa partier. har betydligt kraftfullare åtgärder än vad regeringen har i sin budget. Det är det som jag står här och svarar för, eftersom jag representerar . Det vore lite intressant att höra från ministern hur regeringen och ministern ser på begreppet fossiloberoende fordonsflotta. Vart ska vi nå med de åtgärder som vidtas? Vad betyder fossiloberoende för ministern? Vilket årtal är det som gäller? Kan ministern konkretisera det? Ministern sa i förrgår att vi har nått upp till våra miljömål till 2020 bland annat för transportsektorn. Kommer regeringen att ha några nya mål på vägen? Det tycker jag är angeläget. Det vore intressant att veta vart regeringen egentligen vill. Jag vill gärna ha ett konkret svar med procentsiffror och årtal, så att vi inte bara talar om visioner och vart man ska någonstans . 14 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för inspelen. Jag upprepar det som jag sa i svaret om bedömningarna av branschen. Vi kan stå här och ha olika skräckscenarier och säga att de åtgärder i budgeten som vi beslutar om här i kammaren inte kommer att ha någon effekt för att stärka det som vi båda faktiskt vill, det vill säga att de bilar som är miljöbäst också ska gynnas. När någon ska köpa en ny bil ska allt fler välja en bil som kan gå på helt förnybara bränslen eller el. Branschen, Bil i detta fall, bedömer att försäljningen kommer att öka – uppemot 14 000 laddhybrider och elbilar. Det är bland annat tack vare de stöd som vi har fattat beslut om här i . Vad är målet? Regeringen har ett mycket tuffare mål totalt sett än vad har haft tidigare. Det är för att vi ser att klimatfrågan är än angelägnare. Vi ser att det är en viktig ansvarsfråga för att vi ska kunna se våra barn i ögonen . Men vi ser också att det för är en otrolig möjlighet. Vi kan premiera lösningar som vi kan sprida i . Jag är glad att stöder till exempel regeringens förslag i budgeten om en elbusspremie. Det är en av lösningarna, där man genom att investera klimatsmart i också kan sprida lösningar. Men jag tror också att vi måste underlätta för allt fler i att gå den fossilfria vägen när det gäller transporter. Därför har vi följt upp den rapport om en fossilfri fordonsflotta som kom under förra mandatperioden. Alla åtgärderna framgår tydligt på regeringens hemsida. Jag tror att det är närmare 20 åtgärder. Jag ska inte stå här och räkna upp dem. Men det handlar bland annat om att vi faktiskt tar bort skatt på biodrivmedel som alliansregeringen införde när det gällde låginblandningen i förnybara bränslen. Där tar vi bort skattetaket. Vi tar alltså bort en skatt på förnybart som alliansregeringen hade infört. Vi säkerställer samordningen kring en laddinfrastruktur. Vi ser också till att vi får igång biogasproduktionen fortsättningsvis, vilken drogs ned när man tog bort de tidigare investeringsstöden från den sektorn. Jag välkomnar debatten om hur vi ska precisera målet om den fossilfria transportsektorn. Det pågår diskussioner, och den här regeringen står bakom samma visioner och ambitioner som antogs här i under den förra regeringens tid. Man kan tycka att de var svajiga. Men det är i så fall någonting som får stå för oss alla. Jag hoppas också att inte minst den diskussion som förs i Miljömålsberedningen om klimatmål kan hjälpa oss att se när i tiden olika sektorer kan nå fram till målet att vara fossilfria. Jag tror att det är viktigt för . Det är viktigt för innovationskraften, för vårt ansvar i klimatfrågan men inte minst för att goda idéer kan spridas. De behöver spridas när klimatfrågan är så allvarlig som den är. 15 (C): Jag är nyfiken på regeringens bedömning av sina åtgärder. Har regeringen gjort någon konsekvensanalys av de åtgärder som de vidtar och de förändringar som de gör av styrmedel? Det är det som jag vill veta. Har regeringen gjort någon konsekvensanalys, och i så fall vad säger den? Det är mycket mer ointressant vad branschen säger kommer att bli resultatet, eftersom de inte har gjort något referensscenario. Jag vill veta vad regeringen har tänkt sig. Har regeringen gjort någon konsekvensanalys av de försämringar när det gäller miljöbilar som man har gjort? Finns det någon typ av sådana konsekvensanalyser? Jag tycker att det vore ganska rimligt att göra det. Även jag sitter i Miljömålsberedningen. Det är jättebra att ministern hoppas och tror att vi kommer att komma fram till bra saker. Det tror jag också. Men jag är fortfarande lite nyfiken på vad som är regeringens mål. Vi i har varit tydliga. Vi vill ha 80 procents minskning av utsläppen från transportsektorn till 2030. Vi tycker att man till 2020 borde sätta ett nytt delmål. När det gäller det delmål på som vi har sa ministern själv att vi har uppnått det för länge sedan. Då tycker jag att det är ganska lämpligt att sätta ett nytt mål. Det måste ändå vara regeringens uppgift att göra det. Vi från tycker att är ett rimligt mål att börja med för att också ha någonting att sikta vidare på. Men vad vill regeringen i fråga om det? Har regeringen några förslag, eller litar man bara på att Miljömålsberedningen ska komma och leverera dem? Har man inte några egna tankar från regeringens sida om vilka mål man behöver för transportsektorn? Jag vill gärna höra ministern säga om regeringen har mål för transportsektorn. Kan målen kommuniceras med årtal och procentsatser? Gjordes någon konsekvensanalys av försämringarna som har skett på miljöbilssidan innan förslagen lades fram för i budgeten? 16 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för debatten! Vi kommer säkert att återvända till ämnet. Vi redogjorde för konsekvensanalysen. Vi kan se vad som har lett fram till dubbleringen av elbilarna och nybilsförsäljningen av bilmodellerna som drivs av förnybar energi. Vi kan se hur incitamenten kan förstärkas, breddas och förlängas. Vi gör så. Bedömningen är att försäljningen ska öka. Det är också branschorganisationernas bedömning. Dessutom är det viktigt att lägga till ökad produktion av biogas i landet och ökad laddinfrastruktur. Om det ska bli gjort i hela landet måste detta samordnas. Det sker genom en nationell samordning på . Det finns stöd för utbyggnad i hela landet. Vi ska följa upp och leverera. Det producerades mängder av förslag under den förra regeringen. Det var lätt för politiker att säga att de tycker så här och så här. Men om man ska leverera förslagen måste uppgiften göras. Därför uppmanar jag ledamoten att gå in på regeringens hemsida och se hur regeringen följer upp förslagen om en fossilfri fordonsflotta. Vi bockar av förslag efter förslag och genomför sådant som vi kan vara stolta över – en fossiloberoende fordonsflotta. Projektet att göra oberoende av fossilt kol och fossil olja kan vara nåbart. Det är regeringens mål. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Jag hoppas att vi kan jobba tillsammans med detta. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2015/16:344 om EU:s nya direktiv för fordonsbesiktning 17 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag ämnar gå vidare med regelverket för fordonsbesiktning och om jag ser några risker med en eventuell övergång från 3–2–1-modellen till 4–2–2-modellen. EU antog 2014 det så kallade besiktningspaketet som består av tre direktiv som reglerar periodisk provning av fordon och tekniska vägkontroller. EU-direktiven ska vara införlivade i samtliga medlemsstater och ska tillämpas . Det förslag som nog refererar till kommer från Transportstyrelsen. Transportstyrelsen har i ett underlag till regeringen föreslagit hur skulle kunna införliva EU-direktivet. I fråga om hur bör implementera direktivets bestämmelse om datum och frekvens för provning förordar Transportstyrelsen en anpassning till ett nytt intervall. Till stöd för sitt förslag har Transportstyrelsen en konsekvensanalys. Regeringen väger dock in även andra synpunkter, och Transportstyrelsens hela utredning är på remiss till berörda intressenter. Sista svarsdag på remissen är . Regeringen avser att ta ställning till förslagen efter att remissen är avslutad och berörda parter, såväl offentliga som privata aktörer samt intresseorganisationer, har givits möjlighet att komma med synpunkter. Förslagen kommer därefter att beredas inom . Regeringen avser att arbeta för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Det är även viktigt att fordon i genomgår kontroll av de utsläpp som avgaser ger upphov till. Dessa mål kommer att vägas in i regeringens bedömning av hur besiktningsreglerna kommer att utformas. 18 (M): Tack, statsrådet, för svaret! är internationellt känt och erkänt för arbetet med trafiksäkerhet. Inte minst nollvisionen, målet om noll dödade och allvarligt skadade i trafiken, är viktig i sammanhanget. Det finns en tydlig politisk uppslutning för målet, och vi i trafikutskottet har träffat våra internationella motsvarigheter som har kommit hit för att lära sig mer om hur de kan arbeta för att nå samma goda resultat som vi i när det gäller trafiksäkerhet. Det är mot bakgrund av detta som jag ställer frågan till statsrådet om hur regeringen ser på Transportstyrelsens förslag om att glesa ut besiktningsintervallerna. Det är naturligtvis en komplex fråga, men det ligger mycket i påståendet att besiktningsfrågan är direkt avgörande för en god trafiksäkerhet på våra vägar. Några argument som förs fram i en svensk kontext är att klimatet i gör att våra bilar slits snabbare än på kontinenten. Det skulle vara ett argument för kortare intervaller. Man menar också att glesare intervaller skulle rimma dåligt med ett land som har en av EU:s äldsta bilparker. Argument som att äldre bilar oftare drabbas av fel är inte heller oväsentligt. Man konstaterar också att besiktigas 3,7 miljoner bilar i . Av dem får 1 miljon så pass allvarliga anmärkningar att det krävs ombesiktning. Det finns många aspekter som rör trafiksäkerhet som måste vägas in i förslaget från Transportstyrelsen. Om en 4–2–2-modell införs innebär det att går ned till en minimistandard i . Det kan tyckas rimma illa med vårt starka säkerhetsarbete. Jag noterar att statsrådet inte vill ge exakta besked . Jag kan ha respekt för att man vill vänta in remissrundan. Men möjligen kan statsrådet kommentera några av farhågorna. Anser regeringen att det finns en relevans i farhågorna som lyfts fram om att glesare intervaller skulle påverka trafiksäkerheten negativt? Eller låt mig vända på frågan: Vilka fördelar ser statsrådet med att faktiskt glesa ut intervallerna och gå ned till EU:s miniminivå? Sist men inte minst: När uppskattar statsrådet att vi kan få besked i frågan? 19 Statsrådet (S): Låt mig börja med att konstatera två faktum. Det ena faktumet är att EU har fattat beslut om ett besiktningspaket, och det medför att behöver förändra sitt regelverk på området. De regler har som utgår från slutsiffran i registreringsnumret för bilar att få inom vilken besiktning ska vara utförd går inte att förena med de regler som EU kräver att ska införa. Det andra faktumet vi kan konstatera är att regeringen inte har lagt fram några förslag och inte heller har tagit ställning till några förslag från andra. Regeringen har gett ett uppdrag till Transportstyrelsen att se på vilket sätt kan införliva lagstiftningen i svensk lagstiftning. Det handlar om förordningsförändringar. Det är inte ny lagstiftning som krävs utan det handlar om att göra om förordningarna, förmodligen inom flera olika lagstiftningar. Det är naturligtvis oerhört viktigt att beakta flera olika aspekter. Det är otroligt viktigt att det finns en fungerande bilbesiktning i . Ytterst handlar det om att uppnå våra transportpolitiska mål där både trafiksäkerhet och miljömål är två viktiga delar. ska bilbesiktningen inte i onödan orsaka kostnader för bilägare om det inte kan motiveras just utifrån miljö- och trafiksäkerhetsskäl. Därför är det viktigt att reda ut utifrån Transportstyrelsens förslag och utifrån andra aspekter vad som är ett rimligt intervall. Vid vilken ålder ska det bli tätare intervall? Hur gamla är bilarna normalt sett när en viss typ av fel börjar inträda? Vilka är besiktningskraven? Där är vi inte framme utan vi avvaktar remissvar som ska lämnas in till regeringen . På en punkt kan jag vara tydlig. Regeringen kommer inte att lägga fram förslag på förändringar av besiktningen som innebär att trafiksäkerhet och miljökrav åsidosätts. Det som kommer att föreslås ska vara väl underbyggt och konsekvensbeskrivet. 20 (M): Det är intressant att statsrådet lyfter fram miljöfrågan. Det var min nästa poäng. Det finns en bred uppslutning bakom nollvisionen och trafiksäkerhetsarbetet, och det finns också en stark och bred politisk uppslutning för att säkerställa att inte minst transportsektorn tar sitt ansvar och ställer om till klimatutmaningarna. Vi lyssnade på en debatt tidigare om den fossilfria fordonsflottan. Den frågan är intimt sammankopplad. Miljöfrågan lyfts fram även i de sammanhangen eftersom en äldre bilpark och äldre bilar kan antas ha en större negativ miljöpåverkan. Ju längre intervallerna är, desto svårare blir det att upptäcka problem , vilket kan få negativ miljöpåverkan. När det görs uppskattningar av det här, som kan tas med en nypa salt, pratas det om att man skulle kunna uppnå ganska stora minskningar i miljöpåverkan om man på europeisk nivå skulle gå mot den standard som vi har i när det gäller till exempel besiktningsintervaller. Det är en annan intressant fråga. Det kan inte ha gått någon förbi att en känd tysk biltillverkare har aktualiserat behovet av korrekta bedömningar av utsläpp och fordonsbesiktningar av alla de slag. Det har föranlett att EU nu tar initiativ till tätare kontroller av fordon när det gäller utsläpp. Man föreslår också att EU själv ska ha möjlighet att utföra kontrollverksamhet genom sitt . Då kan man tycka att det här står lite i motsats till varandra. Här diskuterar vi på svensk nivå hur vi ska glesa ut våra intervaller till mindre besiktningar och kontroller, som man på EU-nivå pratar om att ha tuffare och inte minst tätare kontroller på miljösidan. Hur ser regeringen på förslaget som Transportstyrelsen lägger fram i relation till EU:s ambition att snarare ha tätare kontroller? Ser regeringen något motsatsförhållande här, och hur har man i så fall ställt sig till förslaget? 21 (M): Tack, ministern, för svaren ! Vad jag vill lyfta in i den här frågan är att regeringen i sitt fortsatta arbete också tar med att om man minskar ned på kontrollerna på våra besiktningsstationer innebär det att man antagligen måste öka kontrollerna ännu mer ute på våra vägar för att verkligen komma åt dem som struntar i att besiktiga eller har undermåliga bilar. Det rimmar lite dåligt med den politik som regeringen just nu för, att antalet trafikpoliser och de som är kunniga just på fordon minskas. Då behöver det sättas in ett handlingsprogram för hur vi kan få ut fler fordonskunniga trafikpoliser och fler kontroller som kan väga upp en minskning av antalet besiktningar på besiktningsstationer. Jag är inte främmande för att man ser över de här reglerna. Det är bra, och det ska man göra. Man ska ompröva reglerna. Bilarna blir bättre, och man kan titta på olika intervaller. Det tycker jag är bra. Men det är viktigt att vi inte flyttar problemet från besiktningsstationerna ut till vägarna, så att det där körs bilar som egentligen borde fått körförbud och att det då inte finns några trafikpoliser där ute som kan ta hand om detta. Ta gärna med den synpunkten i det fortsatta arbetet. 22 Statsrådet (S): Som jag sa i mitt första inlägg är det regeringens ambition att vi ska ha en besiktningsverksamhet som säkerställer att vi har både trafiksäkra och så lite miljöpåverkande bilar som möjligt ute på våra vägar. Det är självklart inte avsikten att man ska flytta besiktningsverksamheten från besiktningsstationerna ut till trafikpolisen. Då har vi, så att säga, skjutit över målet. har vi krav på besiktning . Man skulle kunna tänka sig att vi tvingade människor att besiktiga sina bilar , men det gör vi inte. Det är inte säkert att besiktningar för alla bilar efter en viss ålder är det ultimata. Man skulle också kunna tänka sig att skjuta upp åldern för när en ettårsintervall inträder. Transportstyrelsen lämnar inte heller bara ett förslag. Man tittar på flera olika scenarier. Och i regeringens slutliga beslut kommer vi att väga in en lång rad aspekter. Det finns ytterligare en aspekt som inte interpellanten och nämnt, och det är den geografiska tillgängligheten. Avregleringen som den tidigare alliansregeringen genomförde på det här området har inneburit att det är ganska attraktivt att bedriva i vissa delar av landet, det vill säga tätbefolkade områden, medan det är något mindre attraktivt att göra det i mer glesbefolkade områden. Med en utglesad tid mellan besiktningar finns det en risk för att det geografiskt blir väldigt olika tillgång till besiktningsstationer. Det skulle också kunna innebära ett problem. pekar ganska många bedömare på att det finns en viss överetablering i den här branschen till följd av avregleringen, men då naturligtvis inte jämnt spridd över landet. Som jag sa finns det en viss överetablering i storstadsområdena. har priset skjutits uppåt, vilket också var en farhåga som Socialdemokraterna i opposition lyfte fram i samband med att avregleringen skulle genomföras. Man kan i sig undra om det här är ett lämpligt område att marknadsutsätta. Det ställer också krav på hur de nya reglerna utformas med hänsyn till att marknaden förmodligen inte kommer att svara på alla behov utan på efterfrågan i vanlig ordning. 23 (M): står vi här i kammaren och strider hårt, medan vi andra gånger har en mer nyanserad diskussion. Just den här är väl mer av den sistnämnda. Som min kollega lyfte fram är det klart att det finns en poäng med att se över tidsintervallerna. Det tycker jag också. Det viktiga, som jag ser det, är att bevaka de två målen som vi trots allt har i , dels nollvisionen, dels det nyuppkomna men lika viktiga målet om en fossilfri fordonsflotta och minskad klimatpåverkan. Oavsett vilket intervall man i slutändan landar i måste det vara något som är i enlighet med de målen. Nollvisionen har vi lyckats väldigt väl med. När det gäller det sistnämnda, en fossilfri fordonsflotta, har vi en väg kvar att gå. Jag noterar att statsrådet inte svarar på när vi kan vänta oss besked, så vi får väl anledning att återkomma i olika sammanhang i den här frågan. Men jag noterade att är sista remissdag. ska jag inte fråga igen, men strax därefter kan vi återkomma. Jag konstaterar också, eftersom statsrådet nämner avregleringsfrågan, att vi trots allt har fått fler besiktningsstationer och att många upplever att det blivit en bättre tillgänglighet och minskade köer. Prissättningen kan man diskutera. Vad som bland annat har hänt är att det blivit en mer flexibel prissättning, exempelvis beroende på tid . Det är väl också ganska bra att det kostar mindre att besiktiga sin bil den tid då det inte är så långa köer. Nåväl, det här var ingen debatt om avregleringen. Men jag tror att vi är överens om vikten av nollvisionen och den fossilfria fordonsflottan. Det viktiga för mig är att vi inte äventyrar detta och att vi tar ett helhetsperspektiv på det, för väntar vi oss mer kontroller på vägarna måste vi också få ordning på trafikpolisen, som också lyfte fram. 24 (M): Precis som sa har avregleringen lett till att vi har fler stationer . Sedan kan det finnas geografiska skillnader här och var. Men inriktningen var att man skulle ta ansvar också för den geografiska fördelningen, och jag tror att det sköts rätt bra över landet och fungerar. Oavsett detta är det trafiksäkerhet vi pratar om . Det som är oroande är att det åker omkring fordon ute på våra vägar som borde ha körförbud. I det läget måste det finnas en trafikpolis som talar om för dem som kör fordonen att de har körförbud, att de måste göra i ordning bilarna och ombesiktiga dem. Att få trafiksäkerheten att fungera handlar inte om intervaller mellan besiktningar, utan det handlar om att ta dem som struntar i att laga bromsarna, struntar i att se över däck och annat och som utgör en trafikfara. Intervallerna är en sak, men det viktigaste är att trafikpolisen får mer resurser och mer utbildat folk. Jag tror att vi är överens i den frågan egentligen. Men det som alltid oroar mig i den här debatten är att man ingenting gör åt det här. Man måste sätta in den handlingen för att åstadkomma en förändring ute på vägarna.