prot · H30962 · 2016-02-03 00:00:00 — När man inte vill ändra politiken försöker man i stället ändra på verkligheten, vilket oftast brukar yttra sig i politiskt korrekta floskler om ett mer spännande men med lite mer och större utmaningar. Det är också vanligt att då beskylla oss sverigedemokrater för att alltför ensidigt fokusera på islamismen. Mitt enkla svar är att det inte bara är jag och mitt parti som menar att vi bör fokusera på just islamismen, utan det gör även flertalet av de forskare som till skillnad mot exempelvis besitter djupare kunskap i ämnet. En av dessa forskare som besitter den här kunskapen är terrorforskaren , som blev intervjuad av . Han sammanfattar förslagen så här: Förslagen är väldigt allmänt hållna, på gränsen till meningslösa. Vidare säger han: Om kommunernas samordnare jobbar på samma sätt som är det illa. Vidare menar samma forskare att det är fel att bunta ihop våldsbejakande islamism med andra våldsbejakande ideologier. Även regeringens egen utredare har fastslagit vilken sorts extremism det är som verkligen utgör det största hotet. Ändå verkar majoriteten härinne nöja sig med denna verkningslösa och missriktade rapport från den samordnare som ni har varit med att utse. Jag skulle kunna stå här länge och påtala olämpligheten i att regeringen tillsatte en av vår tids mest kontroversiella politiker, dessutom före detta partiledare för , som nationell samordnare och vårt främsta vapen mot våldsbejakande extremism. vill att tillkännager för regeringen att den saknar förtroende för och föreslår att hon ersätts av en icke politisk samordnare som har de kunskaper som krävs och som uppdraget så väl förtjänar. Ett av förslagen i betänkandet handlar om att stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering. Det som helt verkar ha missats här är att det är flera av just dessa samfund och organisationer som bidrar till ökad radikalisering, även om de utåt fördömer densamma. Återigen vill jag hänvisa till och den intervju som han gav i Dagens Samhälle . Där säger följande: Det är dessa organisationer som utses till dialogpartner. De är starka, välorganiserade och får mycket statsbidrag och kommunala bidrag. Men då blir den officiella bilden av islam den bild som islamisterna ger. Organiserad islam är helt dominerad av konservativ islam. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Detta är alltså vad en av de främsta terrorforskarna uttryckligen menar. Ett konkret exempel på hur man från moskéer säger en sak utåt men gör något helt annat i verkligheten visades . Ni kanske alla minns programmet där man granskade moskéer och deras företrädare med dold kamera. Det framgick tydligt av samtalen hur man agerade internt för att förtrycka kvinnor, som man utåt sett gärna framhöll att kvinnor och män var lika mycket värda. Att ge dessa organisationer mer stöd i form av exempelvis mer pengar från statskassan innebär bara att man – jag vet inte vilken gång i ordningen – skjuter sig själva i foten. Därför vill inte att beslutar om mer stöd och pengar till dessa samfund och organisationer. Vidare föreslår att beslutar om åtgärder för att försöka förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer, det vill säga på internet. Detta ska enligt utskottet ske ”genom att sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden”. Att staten ska agera internetkrigare kommer, enligt vår mening, snarare att förstärka en känsla hos människor som håller på att radikaliseras, och de som sprider radikala budskap får ännu fler argument i sin verktygslåda som de kan använda för att driva sin tes om en gemensam fiende. Även i denna del motsätter vi sverigedemokrater oss förslaget. Det finns också två förslag i betänkandet, det ena under punkt 9 med rubriken ”Beredskap för att hantera avhoppare” och det andra under punkt 10 med rubriken ”Exitverksamheten”. I detta vill vara extremt tydliga. Den som en gång lämnat för att kriga med IS eller med har förbrukat sin rätt att någonsin återvända till . I behövs således inga pengar tas från vare sig välfärd eller samhällsnyttiga investeringar till att bedriva någon avhoppsverksamhet i för terrorister. I detta anförande instämde (SD). 26 (M): När solen gick upp över låg 130 människor döda, mördade av fanatiska islamister. När flaggorna vajade på halv stång i var det till minne av barn och skolpersonal som dödats av en hatisk rasist. Närmare 300 människor har rest från vårt land, från orter som , , och många andra för att strida för Daish eller IS, en barbarisk och brutal terrororganisation som fördriver hela folkgrupper, förslavar kvinnor och dödar barn. Runt om i har flyktingboenden stuckits i brand, och i jagades människor med utländskt utseende av en rasistisk mobb. Vi lever i en allvarsam och dramatisk tid, när våra grundläggande värderingar och vårt sätt att leva utmanas. Låt oss vara tydliga med just detta: Våra grundläggande värderingar attackeras och det pågår nu en kamp om samhällets värdegrund. Extremisterna och terroristerna i , i , i och på andra platser använder inte sina vapen i ett etiskt, kulturellt och ideologiskt vakuum. Vapnen används därför att det finns människor, också i vårt land, som står för antidemokratiska värderingar, värderingar som gör att de ser det som rättfärdigt att använda våld för att tvinga andra till underkastelse, att våld är ett legitimt medel för att förändra samhället. Den fria världen vann det mellan friheten i väst och förtrycket i öst. Vi måste också vinna den kamp som rasar mellan demokrati och extremism. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism debatterar vi här i åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Regeringen har lämnat en skrivelse till med en rad åtgärder inom detta område, och den har behandlats av . De åtgärder som regeringen vidtar för att förebygga extremism är bra och bygger vidare på det arbete som alliansregeringen redovisade för . Alliansen i menar dock att fler åtgärder behövs utöver de som regeringen nu har redovisat. Alliansen har därför i en följdmotion lagt fram en rad förslag för att vässa det förebyggande arbetet, och vi är glada över att regeringspartierna har gått oss till mötes på en rad punkter. Det innebär att det finns brett stöd i den här kammaren för ytterligare viktiga åtgärder i kampen mot radikalisering och extremism, och det innebär att vill rikta sju tillkännagivanden till regeringen. Jag kommer att redogöra för dessa. Vi säger för det första att arbetet mot våldsbejakande extremism behöver utvecklas kontinuerligt. Den nationella samordnarens arbete ska slutföras , och det är mycket angeläget att det inte ses som slutet på arbetet mot extremism, inte ens som början till slutet utan möjligen som slutet på början. Att tidigt fånga upp människor som är på väg åt fel håll är centralt i arbetet mot radikalisering. Alliansen och regeringspartierna anser därför för det andra att det bör göras en översyn av om skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och ungdomar ska få ett ökat ansvar för att motverka radikalisering och slå larm när de ser sådana tendenser. Skolan måste stå upp för demokratiska värden och inte låta odemokratiska åsikter stå oemotsagda. Det är även viktigt att skolan ber det omgivande samhället, till exempel och polisen, om hjälp om man märker att unga riskerar att radikaliseras. I har man infört en prevent duty, en plikt att förhindra, och vi menar att de brittiska erfarenheterna bör tas till vara i . För det tredje är våra partier överens om att organisationer och samfund som tar avstånd från grundläggande principer för ett demokratiskt samhälle inte ska få stöd med skattebetalarnas pengar. Staten måste därför säkerställa att statliga bidrag inte går till antidemokratiska organisationer, men detta behöver även följas upp på den kommunala nivån. tycks det ha funnits en tveksamhet från olika kommuner att ifrågasätta fortsatta kommunala bidrag, även när det till exempel visat sig att organisationer återkommande bjudit in exempelvis föreläsare som är kända för antidemokratiska åsikter, oavsett om det handlat om förintelseförnekare eller hatpredikanter. Staten behöver därför utveckla metoder och redskap för att kommunerna ska kunna identifiera sådana sammanslutningar och få stöd i sina bedömningar. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Vi framhåller för det fjärde betydelsen av att stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering. Det är mycket viktigt att många medborgare försvarar demokratins värdegrund och öppet tar avstånd från extremism. Där spelar det civila samhällets institutioner och organisationer en stor roll. För det femte är det centralt att kommuner och andra myndigheter har beredskap för att hantera personer som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands men inte kan åtalas till följd av bristande bevisning. Myndigheterna får aldrig uppfattas som naiva, och det får aldrig vara så att personer av detta slag får en mer förmånlig behandling än andra när det gäller till exempel tillgång till bostäder och arbetsmarknadsåtgärder. är det viktigt att framhålla att personer som är svenska medborgare enligt grundlagen alltid har rätt att återvända till . Det är en ordning som har gällt länge, och det är en ordning som kommer att bestå tills vi ändrar vår grundlag. Det är då också viktigt att påpeka att det inte pågår något beredningsarbete för att ändra regeringsformen i det här avseendet eller i något annat avseende. Skulle man vilja ändra på detta är det därmed realistiskt sett först framåt 2023, efter valet , som en sådan ändring skulle kunna genomföras. De som ropar högljutt på åtgärder för att utestänga svenska medborgare från har alltså en lång väg framför sig. Vill man ha åtgärder här och för att motverka det hot som återvändare kan utgöra för vårt samhälle är det de förslag som vi från utskottsmajoriteten för fram som är det som finns inom räckhåll. Det är det som är realistiskt och konkret och som gäller här och . Vidare framhåller vi i betänkandet för det sjätte att det krävs mer kunskap för att många – i skolan, på sociala medier och i andra sammanhang – ska kunna bemöta extremistisk propaganda. Innebörden av nazism och vänsterextremism är ganska välkänd i vårt samhälle, men kunskapen om våldsbejakande islamism är ofta otillräcklig. Därför behövs ett initiativ för att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi, ett uppdrag som förslagsvis kan ges till Forum för levande historia. Det är väl känt att sociala medier används som plattformar för att sprida propaganda från extremistiska organisationer. Det är därför för det sjunde mycket angeläget att arbeta proaktivt för att motverka radikalisering på nätet. KU och justitieutskottet anordnade på förslag från mig och en hearing om just radikalisering och rekrytering i digitala miljöer. Där gavs en mycket oroande bild av terrororganisationer som bedriver ett genomtänkt och professionellt arbete med hjälp av bland annat sociala medier för att skapa stöd för sin sak. Då är det självklart att goda krafter måste finnas där för att ifrågasätta och motbevisa extremisternas påståenden och mytbildning. Men det är också angeläget att sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden. Båda dessa uppgifter och åtgärder kan främjas genom uppdrag till myndigheter, men också genom stöd till organisationer och samfund som vill engagera sig i arbetet. Staten är förmodligen i många sammanhang inte den mest trovärdiga avsändaren om man vill kommunicera med unga människor. Därför spelar civilsamhället även här en nyckelroll. försöker extremister i vårt land och i hela att värva unga människor till en kamp mot demokratin. Vi som står på demokratins sida har ett gemensamt ansvar för att arbeta aktivt mot extremism och radikalisering. kommer på förslag att besluta om ytterligare åtgärder i detta viktiga arbete. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Vi lever i en allvarsam och dramatisk tid, när våra demokratiska värderingar och vårt sätt att leva utmanas, när hatets och extremismens banerförare försöker vinna ungas hjärtan, när vårt samhällskontrakt och vår samhällsgemenskap sätts på prov. Vi utmanas, och vi får inte ge vika. Vi i den här kammaren får inte ge vika. Alla de miljontals människor runt om i hela som står för demokrati, individens frihet, tolerans, öppenhet, jämställdhet och alla de andra värden som ligger till grund för vårt samhälle får inte ge vika. Vi måste utmana extremisternas förvridna världsbild och paranoida konspirationsteorier. Vi måste utmana hatet, illviljan och människoföraktet. Vi måste utmana de krafter som vill göra unga människor över hela till lydiga verktyg i en extremistisk kamp. Demokratin måste vinnas av varje ny generation, och är det vi som håller i frihetens fackla – vi i den här kammaren, vi i det här landet. Den facklan ska vi hålla brinnande – för att det är rätt, för att det är gott och för att det är vår plikt. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall till förslaget i betänkande. (: Jag vill uppmärksamma ledamoten på att den använda talartiden överskred den anmälda med .) I detta anförande instämde (M), (C) och Skånberg (KD). 27 (S): Jag blir alltid väldigt glad när jag får höra mitt efternamn uttalas på rätt sätt, så jag tackar herr talmannen för att han lyckades med detta när han gav mig ordet. Vi är här för att debattera betänkande KU4, Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism – en ganska lång titel. Det är också namnet på regeringens skrivelse, som vi i utskottet tycker ska läggas till handlingarna. Åtgärderna som regeringen föreslår är bra, precis som vi framhåller i betänkandet, men vi vill ta det ett steg längre. Det är glädjande att vi kunnat samordna oss över blockgränsen i denna viktiga fråga. Det visar på ett ansvarstagande för samhället och för utskottets seriositet. I diskussionen som förts har det funnits en lyhördhet för respektive partis önskemål, och jag tycker personligen att vår överenskommelse blev lyckad. Min fasta övertygelse är att det viktigaste för att komma till rätta med vilken sorts extremism det än må handla om är att ha ett gott förebyggande arbete. Med människor som är trygga och litar på att samhället finns där för dem är utrymmet för extrema våldsorganisationer att locka dem till sig litet. Det är ingen hemlighet att det är ungdomar som är lättast att locka till våldsbejakande organisationer – framför allt ungdomar som ännu inte hittat sin identitet. Hur ska vi göra för att hjälpa dem att hitta den, innan de hamnat i ett gäng som är svårt att ta sig ut ur, innan gänget är deras identitet, innan de lockas in i en våldsam spiral? Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Vi har några förslag som presenteras i betänkandet och som utskottets ordförande redogjorde för alldeles . Det skulle vara förmätet att tro att detta kommer att vara den enda lösningen, men vi tror att förslagen kan föra oss närmare ett samhälle som klarar av att stå emot den våldsbejakande extremismen. Jag vill också lyfta fram en del av dem. Den förra regeringen tillsatte en nationell samordnare som ska ta fram en sammanhållen strategi för att värna demokratin mot extremism, som tidigare nämnts. En del av syftet är att förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer för att de ska kunna stå pall för påtryckningarna. Samordnaren ska också se till att kunskapen om våldsbejakande extremism ökar och att förebyggande metoder utvecklas. Detta är givetvis ett viktigt arbete, och – nu kommer någonting som jag inte brukar säga i alltför många sammanhang – alliansregeringen ska berömmas för det beslutet. En fördel med att vi är eniga över blockgränsen är att det oavsett regering finns en kontinuitet i arbetet. Det förslag jag vill nämna här är att samordnarens arbete ska fullföljas och att erfarenheterna ska tas till vara. Kunskap nämns ofta som ett sätt att komma till rätta med olika problem i samhället – så också här. Det är svårt att besegra en fiende som man inte vet någonting om. Med kunskap följer som bekant också makt. Därför föreslår utskottet exempelvis att Forum för levande historia är lämpat att ta fram information om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi. Forum för levande historia är ett nationellt forum för att främja demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Utgångspunkten är Förintelsen. Myndigheten ska sträva efter att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Den tar fram utredningar och faktamaterial, visar utställningar för skolelever och allmänhet och bedriver informationsverksamhet i övrigt. Med tanke på forumets verksamhet hade det varit rimligt att också ta fram material om denna extremism, precis som myndigheten har gjort när det gäller information om nazismens och kommunismens våldshistoria. Om det finns en annan myndighet eller instans som är bättre lämpad för uppgiften kan denna förstås göra arbetet i stället. Det viktiga är att få fram information så att människor som är i kontakt med personer som riskerar att hamna utanför samhället och i extrema grupper, oavsett ideologisk grund, vet vad de ska hålla ögonen på. startade ett försök med en stödtelefon dit personer kan ringa om de vill få tips och råd om vad de kan göra för att hindra att en anhörig dras in i en våldsbejakande extremistisk rörelse. Man kan ringa dit helt anonymt, och det är Röda Korset som bemannar telefonen. Försöket kommer att pågå , och beroende på hur det går kan det bli en permanent lösning. Det här är en konkret åtgärd som kan hjälpa personer som känner oro för sina nära. Det finns förstås andra miljöer än de ideologiska där våld förhärligas. Läktarvåld, till exempel, har blivit allt vanligare. Det har till och med spritt sig till basketens värld, har jag fått höra . Det här är inget isolerat problem som finns bara på ett område. I ett samhälle där motsättningar mellan grupper eldas på och där man förväntas identifiera sig i första hand som en del av en viss grupp och inte som en samhällsmedborgare riskerar vi att få än mer polariseringar. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Jag kommer inte att säga att vi ska kramas mer här i talarstol. Men framhålla att vi med tolerans och en vilja att närma oss varandra kan hålla våldet på en lägre nivå – det kommer jag att göra. blev aldrig mottagare av , men klok var hon så det förslog: Ge barnen kärlek, mer kärlek och ännu mer kärlek, så kommer folkvettet av sig självt. Med det, herr talman, vill jag tacka för mig och avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag. 28 (MP): sa i sitt anförande några positiva ord om Alliansen. Jag vill fortsätta med det. Vi behandlar KU4, som är en del av en mycket bredare överenskommelse när det gäller terrorism som Alliansen och regeringen gick in i . Där var det mycket skärpt lagstiftning, motverkande av terrorismresor, missbruk av pass och en rad andra olika åtgärder. Där ingår också som en del vikten av att jobba med det förebyggande arbetet. Man får inte frestas att tro att detta arbete är någonting som bara sker för sig, utan det är en viktig del av hela den stora lagstiftningsprocessen. I överenskommelsen tydliggör man kommunernas ansvar, det förebyggande arbetet och rekryteringen på nätet. behandlar vi regeringens skrivelse om åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism och två motioner i samma frågor. Det finns en motion från allianspartierna och en motion från SD. Vi har dessutom fått in yttranden från både justitieutskottet och utbildningsutskottet, och vi har även haft en bred offentlig hearing tillsammans med justitieutskottet som i mycket handlade om radikaliseringen på nätet. Som flera talare har varit inne på tidigare är detta en aktuell fråga, som har varit aktuell . Vi har traditionellt haft vänster- och högerextrema grupper som har uppmanat till våld. Men den framväxande gruppen av våldsbejakande islamistiska extremister har kommit till och gett ett allt större fokus i det som kartläggs. Den senaste kartläggningen gjordes 2014. Förutom dessa tre grupper pekar man på att det också finns individer som i sig kan vara mycket farliga och som kan ha ganska stort avstånd till de olika grupperingarna. Dem ska man inte glömma bort. Den förra regeringen tillsatte den nationella samordnaren, som var inne på tidigare. Huvuduppdraget är att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, och består i att engagera och involvera berörda aktörer på marknivå och lokal nivå. Det gäller , skolan, polisen, fritidsverksamheten och olika former av organisationer inom det civila samhället. Det kan gälla trossamfund, men det kan också gälla andra organisationer. Det handlar om att underlätta utvecklingen och bredda kunskapen. Det finns ett brett nätverk med myndighetssamverkan som är kopplat till den nationella samordnaren. Man tar fram utbildningsmaterial och rekommendationer för kommunernas arbete, och man ser till att riktigt bra metoder sprids. Den nationella stödtelefonen håller på prov på . Då får man se om den ska fortsätta. Telefonen har mottagit någonstans mellan fyra och fem samtal per dag, och den har varit ett viktigt stöd. Vi får som sagt se om den ska fortsätta. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Det finns avsatta i statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin. Bidraget kan sökas av olika organisationer men också av kommuner. Regeringen uppger 21 punkter i sin skrivelse. De kan delas upp i det som handlar om den nationella samordningen, om åtgärder för att värna demokratin och alla människors lika värde och om att ta fram utbildningsmaterial. Det handlar om den kampanj som gör – No Hate Speech Movement på nätet. Det handlar också om uppdrag till Forum för levande historia och stöd till trossamfund. Det finns åtgärder riktade mot särskilda riskgrupper. Det handlar om att ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att titta på hur man kan fördela pengar för att motverka antidemokratiska strömningar. Man tar dessutom fram utbildningsmaterial, ger stöd till anhöriga och så vidare. Det finns uppdrag till för att ge extra stöd till . Det finns uppdrag till Kriminalvården att kartlägga de metoder som de använder sig av för att jobba förebyggande i sin verksamhet. Det finns åtgärder för att stödja avhoppare och ett stärkt nordiskt erfarenhetsutbyte. I betänkandet har majoriteten i utskottet haft en stor och bred samsyn. Vi ser gärna att regeringen, som redan har ett brett arbete på det här området, tydliggör och utvecklar det här arbetet inom några områden. Det tycker jag är bra. Flera av de punkter där vi nu gör tillkännagivanden är sådana som det pågår ett arbete med och som man kan behöva skärpa till sig i. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag att lägga skrivelsen till handlingarna med de kompletterande tillkännagivandena. 29 (C): Vårt betänkande från om att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism bygger på en skrivelse från regeringen. Efter vår följdmotion från allianspartierna har ett omfattande arbete lagts ned på att finna gemensamma ståndpunkter inom KU. Dessa har formulerats i ett förslag om att ska göra ett tillkännagivande till regeringen om vilka åtgärder vi vill att regeringen ska genomföra för att förebygga, upptäcka och bekämpa våldsbejakande extremism. En av de åtgärder jag vill lyfta fram gäller hur samhället ska kunna upptäcka och motarbeta de våldsförhärligande budskap som sprids på internet och i sociala medier. De här budskapen utgör verktyg för rekrytering till extremistiska organisationer och grupper. uppmärksammades i medierna hur IS mycket aktivt arbetar på nätet för att sprida sin våldsförhärligande propaganda.