prot · H30984 · 2016-03-22 00:00:00 — Därmed tycker jag, herr talman, att vi kommer tillbaka till detta att vi har en finansminister som ställde ut ett tydligt löfte till Hisingsborna, till Backaborna, när hon sa: Ni ska inte betala trängselskatt. har det gått , och jag har ställt frågor till finansministern varje halvår. Hon säger att det här är jätteangeläget och att man jobbar med frågan. När införs det? Det kan vi inte svara på, säger hon. Så var , och så var . har det gått , och jag förstår faktiskt inte vad det är som tar så fruktansvärt . Vi har kommit tillbaka, tycker jag, till huvudfrågan. Finansministern ger ett tydligt löfte att Backaborna inte ska betala men levererar inte på det. Då är frågan: Hur vill du, , praktiskt lösa detta? Det finns två lösningar, G och H, som är konkreta förslag. Vilken av dem är det du förordar? Det är väl en ganska enkel fråga. Det ena förslaget säger finansministern att man dömer ut baserat på vad remissinstanser har fått. Ska vi tolka det som att du landar i den andra lösningen? Om det är så, när kommer det konkreta förslaget till Backaborna och övriga göteborgare? 101 Finansminister (S): Vallöften brukar utvärderas nästa gång det är val. Jag är övertygad om att det finns en lång rad vallöften som tidigare moderatledda regeringar och moderata kommunalråd har ställt ut som inte har levererats . Vi ska ha levererat våra vallöften på valdagen, men min ambition är att Backaundantaget ska vara beslutat i riksdag långt före nästa valdag. Jag tycker att det är angeläget att få till stånd ett sådant undantag. Beredningen av de båda undantagen pågår fortfarande i . Regeringen har ännu inte tagit ställning till något av dem – vare sig det mer utvidgade, där även alla som besöker personer i kan komma i fråga för att slippa betala trängselskatt, eller det smalare som bara berör personer som bor i . Vi har inte tagit ställning utan bereder frågan i , och vi behöver ytterligare kompletterande information från både och för att kunna ta ställning. Vi kommer till med ett förslag så fort den beredningen är avslutad. 102 (M): Som lokal valföreträdare för tycker jag faktiskt att det är viktigt att lyfta upp den här frågan. Övergripande handlar det om de viktiga infrastruktursatsningar som måste ske i , både när det gäller Västsvenska paketet och andra satsningar, för att utveckla staden och regionen. Den här frågan kan låta som en detalj, men för människor som bor i stadsdelen är det en av de allra viktigaste frågorna. Man tycker sig vara inlåst. Man ser att olika politiker har ställt ut tydliga vallöften. Den minnesgode kan konstatera att i den första diskussionen inför förra valet sa representanter för Socialdemokraterna att det här skulle varit infört . Jag har respekt för att man landar i att ett förslag som var framlagt inte var perfekt, att det finns synpunkter på det. Då tar man fram ett annat och diskuterar det. Men har det alltså gått . Jag tycker att det är otroligt . Den uppfattningen delas uppenbarligen i av lokala partikamrater, som inte riktigt förstår varför det tar så pass att införa detta. Avslutningsvis undrar jag, herr talman: jag behöva vänta till, eller kan vi räkna med att ett Backaundantag är på plats ? 103 Finansminister (S): Jag ska svara på den sista frågan. Jag hoppas verkligen att du inte behöver vänta till, . Jag hade önskat att du inte skulle ha behövt vänta de gångna sex månaderna heller. Men trängselskattelagstiftningen är uppenbarligen inte så enkel, eftersom det blev fel från början. Min uppfattning är att det blev felaktigt sådan den utformades från början. Det visar väl att det är viktigt att man tänker igenom och bereder ordentligt, så att de beslut man fattar också är väl genomtänkta, så att det inte blir fel igen. Det är därför som beredningar ibland tar en del tid. Återigen vill jag säga att det inte innebär ett vallöftesbrott att detta inte är infört . Däremot ska det utvärderas på valdagen. Då ser jag fram emot att detta är beslutat här i kammare, och jag ser fram emot att få stöd för det. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2015/16:481 om skattehöjningen på etanol 104 Finansminister (S): har frågat mig dels vilka resonemang och motiv som låg bakom mitt och regeringens genomdrivande av den kraftiga skattehöjningen på etanol , dels om jag övervägde några andra åtgärder än skattehöjning och i så fall vilka, dels om jag är beredd att nu ta initiativ till att sänka skatten till en mer ändamålsenlig nivå och dels på vilket sätt jag avser att framöver arbeta för att vi ska få långsiktiga spelregler för biodrivmedel i syfte att främja en övergång till en fossiloberoende fordonsflotta. För hållbara biodrivmedel gäller viss befrielse från energiskatt och full befrielse från koldioxidskatt. Skattebefrielsen är ett statligt stöd enligt . Kommissionen har godkänt skattebefrielse av biodrivmedel till och med för flytande biodrivmedel och till och med för biogas. Statsstödsgodkännandena är förenade med vissa villkor som måste uppfyllas för att ge skattenedsättning. Ett av villkoren är att biodrivmedlet inte får överkompenseras i förhållande till det fossila drivmedel det ersätter. Metodiken för hur överkompensationen ska beräknas framgår av statsstödsbesluten. Samma villkor gällde för de tidigare statsstödsgodkännanden som gällde fram till och med . har i uppdrag att regelbundet lämna rapporter till regeringen om de skattebefriade biodrivmedlen överkompenserats. Övervakningsrapporten visade att överkompensation förelåg för både hög- och låginblandad etanol och Fame. Enligt det statsstödsbeslut som gällde fram till och med var regeringen skyldig att åtgärda en eventuell överkompensation senast . Om den överkompensation som uppstått 2014 inte hade åtgärdats skulle kommissionen inte ha förlängt vårt statsstödsgodkännande. Eftersom överkompensationen åtgärdades fick förlängt statsstödsgodkännande till och med utgången av 2018. Om en konstaterad överkompensation inte åtgärdas kan företagen bli skyldiga att betala tillbaka den del av skattebefrielsen som motsvarar överkompensationen jämte ränta. Därför höjde regeringen skatten på de överkompenserade biodrivmedlen på samma sätt som den förra regeringen gjorde 2013. lämnade till regeringen. Rapporten visar att det finns god marginal till överkompensation för flera biodrivmedel. Mot den bakgrunden har remitterat ett förslag om lägre skatt för dessa biodrivmedel . Det är angeläget att skatteregler och åtgärder är hållbara och försvarbara i ett EU-rättsligt perspektiv. Stabila villkor är också viktiga för de aktörer som producerar och handlar med biodrivmedel samt för de företag som tillverkar fordon som drivs med dessa drivmedel. Regeringens målsättning är att så snabbt som möjligt ha regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Arbete pågår just nu inom med att ta fram sådana förslag. Jag vill inte föregå detta arbete genom att uttala mig om vilka långsiktiga spelregler som ska gälla för att främja en övergång till en fossiloberoende fordonsflotta. 105 (M): Tack, finansministern, för svaret! Bakgrunden till min fråga är att regeringen drev igenom en kraftig skattehöjning på etanol, som trädde i kraft . Denna höjning, som ger en prisökning på en dryg krona för konsumenten, motiverade regeringen med att den rådande skattenivån ansågs strida mot . Enligt den senaste övervakningsrapporten från stämmer dock inte detta. I avsnittet med slutsatser skriver myndigheten: ”Resultatet från statsstödsrapporteringen visade att överkompensation sannolikt inte har förekommit för något biodrivmedel.” När det gäller etanol för låginblandning anger myndigheten tydligt att den inte hade varit överkompenserad även om inte en skattehöjning hade genomförts över huvud taget. Beträffade etanol till E85 anger myndigheten att skattehöjningen på bensin förvisso skulle kunna medföra viss risk för överkompensation men att det sannolikt hade räckt med en lägre skattehöjning för att kompensera för det. Den fråga man då ställer sig är varför regeringen valde att genomföra en så kraftig skattehöjning, långt över vad som kan anses vara rimligt. En annan aspekt av detta är den ryckighet och brist på långsiktighet som finns i hanteringen. påtalar ju att problemet med överkompensation kan justera sig själv över en längre tidsperiod, särskilt i som den vi har , när råvarupriserna är väldigt rörliga. Risken är därför enligt stor att skattejusteringar görs på fel sätt och i fel omfattning och att effekten träder in vid fel tillfälle. Det är exakt detta vi har kunnat se . Regeringen höjer skatten för mycket och vid fel tillfälle och tvingas sedan backa och flagga för en sänkning. Skatteinstrumentet som det används här fungerar uppenbarligen ganska dåligt för detta ändamål. Dessutom står det i strid med behovet av långsiktiga spelregler för biodrivmedel i . Även andra aktörer har kritiserat ryckigheten i de här spelreglerna. Det är många olika typer av aktörer som tycker att det är problematiskt. Osäkerheten och bristen på långsiktiga spelregler gör att människor väljer bort etanolen som bränsle. minskade etanolanvändningen tydligt avseende både den låginblandade varianten E85 och ED95. Totalt sett var minskningen . Det är förvisso positivt att regeringen har flaggat för att man är beredd att sänka denna skatt, som man precis kraftigt har höjt, men de direkta följdfrågorna på det blir dels varför regeringen väljer att göra detta först och inte tidigare, dels hur stor skattesänkningen blir. Kommer sänkningen att motsvara den mycket kraftiga höjning som gjordes , eller blir det en mindre sänkning, så att nettoeffekten för konsumenten ändå blir en skattehöjning? För att minska ryckigheten och kortsiktigheten i de här reglerna och göra bedömningarna kring eventuell överkompensation mer tillförlitliga skulle man till exempel kunna tänka sig att göra fler mätningar och bedömningar på årsbasis, för att på så sätt minska risken för att tillfälliga toppar eller dalar på marknaden får för stort genomslag. Jag vill gärna fråga finansministern om hon och regeringen är beredd att verka för en sådan, mer stabil ordning. 106 Finansminister (S): Jag är den förste att dela uppfattning att detta är ryckigt och kortsiktigt och inte skapar stabila förutsättningar för branschen. Det är inte ett bra system vi har så som statsstödsreglerna är utformade. Det är dock ett system som fanns när vi trädde in i och som vi ärvde av den borgerliga alliansregeringen. vi har arbetat i har vi tittat på hur man skulle kunna förändra reglerna för att skapa långsiktigare och stabilare villkor. Jag har diskuterat en del förslag med som vi inte har fått godkänt för, och vi kommer att fortsätta arbeta med andra förslag, som tyvärr behöver godkännas av EU. Men jag är den förste att hålla med om att det system som vi har , som vi ärvde av den borgerliga regeringen, inte är ett bra system. Den information som vi hade när vi lade fram budgetpropositionen var att det förelåg överkompensation på vissa drivmedel, som vi då var tvungna att höja skatten för, på samma sätt som den förra regeringen gjorde till exempel 2013. Problemet var att vi behövde ett nytt statsstödsgodkännande av . Hade vi inte genomfört denna höjning pekade alla siffror på att vi annars skulle ha fått överkompensation. Då var regeringens bedömning att vi aldrig hade fått igenom ett nytt statsstödsgodkännande. Detta var alltså helt nödvändigt för att få igenom ett nytt statsstödsgodkännande. Annars hade vi kunnat stå med både full koldioxidskatt och full energiskatt på biodrivmedlen, och det är en situation som jag är övertygad om att ingen av oss hade velat hamna i. När vi nu efter att den nya rapporten har kommit får möjlighet att sänka skatten kommer vi att göra det så långt det bara är möjligt, givet att vi ändå behöver ha en viss säkerhetsmarginal med oss för att inte riskera överkompensationen. 107 (M): Jag tackar finansministern. Jag delar finansministerns bedömning att man var tvungen att göra någonting och att det inte hade varit rimligt att riskera att äventyra hela systemet genom att inte agera alls. Men det är inte riktigt det frågan gäller. Frågan handlar snarare för det första om nivån, alltså varför man valde att genomföra en skattehöjning som var så pass kraftig. För det andra: När man nu ser att det här inte visade sig vara nödvändigt och ska backa till en lägre nivå, varför väljer man då att genomföra det först ? Jag var nyfiken på att höra någonting om nivån, och där fick jag väl ett halvt besked om att regeringen är beredd att göra så mycket som man bedömer är möjligt. Jag antar att jag inte kan få ett mer precist besked än så. Sedan hade jag hoppats att regeringen skulle kunna ge ett besked gällande om, när och på vilket sätt man avser att försöka få till stånd långsiktighet när det gäller spelreglerna för biodrivmedlen, men det låter väl dessvärre som att vi tvingas vänta på besked i den frågan. Jag vill gärna säga att jag tror att det generellt är viktigt med långsiktiga spelregler för att åstadkomma en fossilfri fordonsflotta till 2030. Vi tror att det är viktigt att uppmuntra ett miljösmart agerande. Vid sidan av de skattefrågor som vi diskuterar nu kan jag nämna miljöbilspoolerna som ett exempel. Vi menar att det är angeläget att regeringen kommer loss och får till en definition av vad en bilpoolsbil är. En definition behövs till exempel när kommuner vill reservera parkeringsplatser för bilpooler. Vi tror också att man behöver se över förutsättningarna för att göra det billigare att delta i bilpooler. De beskattas som en tjänst med 25 procents moms. Om EU-reglerna medger det borde man sträva efter att försöka sänka denna nivå . Det här är ju en form av kollektivt resande eller ett kollektivt sätt att lösa ett transportbehov. Momsen på kollektivtrafik är , och vi anser att man borde gå den vägen även med bilpoolerna. Men som vi från vill göra det enklare och billigare att agera miljösmart tvingas jag tyvärr konstatera att den rödgröna regeringen i stället gör det dyrare. Dels gör man det dyrare att tanka förnybart genom den kraftigt höjda skatten på etanol, som vi har berört här, dels gör man det dyrare att ha en miljöbil som tjänstebil genom en nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Dessutom gör regeringen det dyrare att köpa en laddhybrid genom att halvera supermiljöbilspremien för laddhybrider. Jag undrar på vilket sätt finansministern och regeringen menar att detta gynnar miljön. Alla vet i och för sig att regeringen behöver få in pengar till sina ofinansierade reformer, olika bidragshöjningar och annat. Vi vet också att regeringen ser skattehöjningar som det huvudsakliga medlet för detta. Men jag måste säga att det ändå framstår som kontraproduktivt att regeringen, som säger sig vilja främja miljöklokt agerande och som står bakom ambitionen om en fossilfri fordonsflotta till 2030, nu så uppenbart missgynnar miljövänliga drivmedel med en onödigt hög straffbeskattning. När och på vilket sätt avser regeringen att återkomma med förslag som skapar långsiktiga spelregler för biodrivmedel i syfte att främja övergången till en fossiloberoende fordonsflotta? Kan vi räkna med ett besked under detta år? 108 Finansminister (S): Varför sker sänkningen ? Här har vi verkligen jobbat för högtryck. Från att vi fick rapporten från har det jobbats på högtryck på för att få fram en departementsskrivelse som kan gå ut på remiss. Men sedan måste detta också processas genom , och därför är bedömningen att det är helt omöjligt att göra detta före . Så pass tar det att få igenom lagstiftningen. Men även med denna tidsutdräkt är detta en rekordsnabb skatteförändring. Ambitionen har också verkligen varit att få igenom detta så fort det över huvud taget går. Sedan ska jag säga något om bilpooler. Där finns det en rad ”problemmöjligheter”. Bilpooler är ett fantastiskt sätt för människor att äga bil tillsammans och ett sätt att använda våra resurser på ett effektivare sätt än man skulle kunna göra annars. Men det är inte alldeles enkelt att i skattelagstiftningen kunna särskilja vad som är en bilpool och vad som är ett biluthyrningsföretag. Det är inte någon alldeles enkel lagstiftningsavgränsning. Jag vill göra det påpekandet. När kan då ett nytt och mer långsiktigt system vara på plats? Vi jobbar på med att få fram ett sådant system. är det så att det måste få okej via EU, vilket gör att den typen av processer alltid kan ta en del tid. Den förra regeringen diskuterade ett förslag om kvotering, som fick en hel del kritik. Det visar att det kräver en del tankearbete att hitta alternativa förslag som är bra. Det är viktigt att vi får fram ett system som både skapar långsiktighet och tydligt gynnar de biobaserade drivmedlen. Jag uppskattar att delar den ambitionen med regeringen. 109 (M): Jag tackar finansministern. Vi har en liten vända till i debatten, även om vi redan tagit varandra i hand. Men jag ska inte göra detta så väldigt mycket längre. Som jag nämnde tidigare gör regeringen det dyr-are att tanka förnybart genom den höjda skatten på etanol och dyrare att ha miljöbil som tjänstebil genom nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar. Dessutom gör regeringen det dyrare att köpa sig en laddhybrid genom att man halverar supermiljöbilspremien för laddhybrider. Det är svårt att tolka detta som några steg i rätt riktning på vägen mot en fossiloberoende fordonsflotta , ett mål som jag tror att vi egentligen borde vara överens om att vi vill försöka uppnå. I övrigt tycker jag ändå att finansministern ger en del hoppfulla besked, som jag tackar för: att sänkningen ska bli så stor som möjligt och att man ska genomföra den , vilket tyvärr blir först . Detta tolkar jag ändå som ett positivt besked. Jag tackar också för resonemangen kring bilpooler, som jag uppfattar som en signal från regeringen om att man vill komma fram med en definition. Jag hoppas att det går att lyckas med det, så att vi kan få till stånd ett långsiktigt system för bilpooler. När det gäller de långsiktiga systemen i övrigt är kvotplikten en möjlighet som finansministern nämner. Det finns kanske även andra tänkbara alternativ, men det viktiga är att få någonting på plats . Vi kan inte ha den ryckighet som vi ser , där skatten går upp kraftigt och sedan förhoppningsvis sänks lika kraftigt . Vi behöver ha betydligt mer långsiktiga spelregler om vi ska kunna få till stånd en fossilfri fordonsflotta till 2030. 110 Finansminister (S): Jag har redan gjort mitt slutinlägg, eftersom jag trodde att mitt förra inlägg var det sista, så jag vill bara avsluta med att tacka för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellationerna 2015/16:469 och 470 om övernattbefordran och det svenska portot 111 Statsrådet (MP): har ställt två frågor till mig i två interpellationer. För det första har frågat mig om jag är beredd att gå fram med ett förslag om att slopa kravet på övernattbefordran så att samhällsuppdraget endast omfattar att leverera post inom två . För det andra har frågat mig om jag anser att det vore önskvärt att släppa priset på portot fritt i syfte att skapa ett bättre funktionssätt på marknaden och därmed stimulera till digitalisering av försändelser som går med post. Jag besvarar de två interpellationerna i ett sammanhang. För att besvara frågorna vill jag hänvisa till kommittédirektiv, En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle, som regeringen beslutade . Utredningen kommer att se över behovet av övernattbefordran av brev som en del av den samhällsomfattande posttjänsten mot bakgrund av de senaste årens snabba utveckling av elektroniska kommunikationsalternativ. I det ingår att beskriva konsekvenserna av en eventuell avveckling av övernattbefordran av brev som en del av den samhällsomfattande posttjänsten och att föreslå alternativa lösningar. Utredningen ska även se över behovet av en pristaksreglering enligt postförordningen. I detta ingår att beskriva konsekvenserna av en eventuell avveckling av pristaket samt undersöka om det fortfarande finns grupper i samhället som behöver skyddas av ett pristak och, om så är fallet, föreslå en ändamålsenlig konstruktion av ett sådant pristak. Dessa delar ska redovisas i ett delbetänkade . Jag ser fram emot att ta del av utredningens förslag i dessa viktiga frågor. 112 (M): Tack för svaret, statsrådet. Frågan om hur postgången fungerar, ser ut och hänger ihop är en fråga som påverkar stora delar av befolkningen dagligdags. Det påverkar våra företag och näringslivet i sin helhet. Framför allt när vi kommer ut lite grann på landsbygden blir det en väldigt viktig samhällsfunktion. genomgår samhället en digitalisering, där alltmer utvecklas till att kunna kommuniceras via digitala medier. Man har från statens sida ganska stora stimulanser för utbyggnad av fiber. Det är någonting som det finns politisk enighet om. Det gör att brevvolymerna minskar i det svenska postsystemet, som paketvolymerna ökar. Vi skapar en helt annan postmarknad gentemot hur den såg ut tidigare. Här har statsrådet och jag haft några inledande diskussioner. Kanske vi kan hitta ytterligare ett perspektiv i diskussionen här . Jag ställde frågorna om övernattbefordran och priset på portot utifrån att det är två delar i ekvationen som kommer att behövas ses över på det ena eller andra sättet. Också jag ser fram emot slutsatserna från den utredning som är tillsatt. Statsrådet lämnar i sitt svar inte några spår av politisk ambition på området. Det är i sak riktigt att man som statsråd inte går in och föregriper slutsatserna av en utredning. Låt mig i stället ställa frågan till statsrådet: Vad har statsrådet för politiska ambitioner för postmarknaden i relation till den digitala kommunikationsmarknaden som han också är ansvarig för vad gäller bredbandsutbyggnad, telekom och så vidare? Menar statsrådet att det är regeringens ståndpunkt att postservicen ska ha samma grundkrav och samma utgångsläge för vad som är en samhällsservice , när vi har en alltmer väl utbyggd it-infrastruktur i , som den hade före internets intrång i vardagsrummen och i näringslivet? Det är en fråga som är på en sådan nivå att statsrådet bör kunna utveckla vad regeringens politik är på området. Jag har nämligen sökt med ljus och lykta efter någon form av fingervisning om vad ambitionen är hos regeringen. I budgetpropositioner och annat beskrivs inte detta så ingående som man hade kunnat hoppas. I den första budgetpropositionen omnämndes det bara kort att det skulle tillsättas en utredning. Vad den skulle nå fram till var i det skedet lite oklart. Det känns som att man har drabbats av den här frågan efter att man kom in i regeringen snarare än att man hade en vision för hur politiken skulle bedrivas när man gick in på . Jag ser mycket fram emot att få höra statsrådet utveckla hur han ser på postens roll i det digitaliserade samhället och om vi kan fortsätta att förvänta oss samma grundutbud av posttjänster trots den väldigt omfattande digitalisering som vi ser. 113 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan och uppföljningsfrågorna. Digitaliseringen är något som genomsyrar hela samhället både här hemma i och i många andra länder. Det påverkar också det traditionella sättet att skicka brev och kompletterar det med många möjligheter att dela information i bland annat e-post men också i sociala medier. Digitaliseringen pågår också i alla EU-länder och påverkar postoperatörerna i olika grad. Jag var i i går, och jag såg med ett brustet hjärta på det som hände där . När jag var i träffade jag personer som jobbade med frågorna ur olika perspektiv. Man kan titta på hur de nationella kraven på befordringstid för den samhällsomfattande posttjänsten skiljer sig åt även inom EU. Det är en ingång till vad det är vi behöver kunna ta ställning till. Det kan vi göra först när utredningen kommer med sitt betänkande. Bland annat har och lagstiftat om tjänster med utdelning . Omfattningen av den samhällsomfattande posttjänsten skiljer sig stort mellan olika länder.