prot · H30961 · 2016-02-02 00:00:00 — Det är det som gör att det nu finns färdiga förslag som den nuvarande regeringen skulle kunna använda för att försöka lösa detta. Men energiministern vill inte det utan säger att det är bättre att avvakta. Jag tycker att det är lite olyckligt. Vi kan vara helt överens om att det långsiktiga problemet löses bäst genom att man bygger ut överföringskapaciteten; därom är vi helt överens. Frågan handlar inte så mycket om det, om det långsiktiga, utan snarare om problemen på kort sikt. Där ser vi att läget snabbt riskerar att förvärras. Vi har redan sett att prisskillnaderna ökar. Jämfört med hur det har sett ut tidigare verkar det som om det är större känslighet i systemet . När kärnkraftsreaktorer börjar avvecklas kommer problemet sannolikt att förvärras ytterligare. Vi har dessutom en kabel till som tas i drift . Den kommer sannolikt under en större del av tiden att vara en kabel där vi exporterar el. Den försämrar alltså effektbalansen i södra delarna av , i område 3 och område 4, där kabeln ansluter. Detta understryker bara att det är mer angeläget nu än någonsin att göra något åt det här problemet. Jag vill gärna säga att jag tycker att det var en dålig modell redan från början. Det stämmer inte som energiministern säger att det är överstatliga beslut att göra just på det här viset. Det var så att krävde att skulle göra något annat än det man gjorde då, det vill säga vrida av strömkranen till när det blev problem – det fick man inte göra av konkurrensskäl. Men sa inte att man skulle göra precis så här – dela in i fyra elområden – utan det var en modell som valdes av . Jag har tyckt att det var en dålig modell, vilket jag också har framfört, bland annat, tror jag, i de debatter som energiministern hänvisar till. Det hade gått att göra på andra sätt, till exempel på det vis som beskrivs i den snabbutredning som jag har refererat till. I den utredning som gjordes när man från början diskuterade att alls göra en indelning i elområden sa man att man inte skulle göra en indelning i fyra områden på det sätt som sedan gjordes. Jag har aldrig lyckats få någon bra förklaring från eller från någon annan till att det ändå blev på det viset. Jag kan hålla med energiministern om att vi inte ska skrämma upp konsumenterna. Det finns ingen anledning att förstora eller förvärra problemen. Men det finns heller inte skäl att göra det motsatta, det vill säga att ignorera dem eller låtsas som om problemen inte finns. Vi ser att elprisskillnaderna mellan de olika områdena verkar öka. Det kostar pengar för hushåll och företag i . Det finns sätt att lösa detta. Regeringen kan – om man vill. Min fråga till energiministern kvarstår: Varför är regeringen inte beredd att göra något för att lösa de här problemen? 42 Statsrådet (S): Missförstå mig inte, herr ledamot! Det du sa tog jag inte upp för att använda det emot dig, utan jag håller med dig. Jag håller precis med om det du sa i den debatten. I grunden är detta inte bra. Men vi har dessa elområden just därför att annars hade kunnat åka på rejäla böter. Jag är inte tillräckligt mycket expert för att kunna säga att detta är den mest optimala lösningen. Men det var detta man beslutade i den förra regeringen, och det är det vi har . Den förra regeringens hållning i den debatt som jag läste, den hållning som stöttades av ledamoten, var: Låt oss först bygga ut näten för att därefter bedöma om det behövs något ytterligare. Jag är inte alls främmande för att vidta ytterligare åtgärder. Men precis som den förra moderatledda regeringen skulle jag vilja avvakta att Sydvästlänken kommer på plats och se effekterna av den, för att därefter göra en bedömning, kanske till och med tillsammans, av vad vi behöver göra ytterligare för att minimera de här effekterna. Det är precis som ledamoten säger: Med de besked som vi har om de äldsta 70-talsreaktorerna riskerar skillnaderna att öka. De beräkningar som finns från visar på att de kan öka från i genomsnitt till . Jag kan försäkra och dem som lyssnar på debatten att vi tar detta på fullaste allvar. Men precis som den förra regeringen resonerade och precis som resonerade är det viktigt att ta detta i rätt ordning så att det följer de regler som finns inom Europeiska unionen, som är grunden till att vi har den ordning som vi har i . 43 (M): Det gläder mig att energiministern håller med mig om att det i grunden inte är en bra lösning. Jag delar dock inte bilden av att riskerade böter. Det hade man kunnat få om man inte hade gjort något alls. Men det fanns som sagt andra alternativ, och jag tror att man, om man hade valt en annan modell, hade kunnat lösa detta på ett sätt som inte hade skapat dessa stora prisskillnader. Därav följer angelägenheten av att göra något just . Jag är väl medveten om att den tidigare regeringen hade positionen att det var klokt att avvakta utbyggnaden av Sydvästlänken. Det byggde på att vi såg att prisskillnaderna inledningsvis inte alls var särskilt stora. Sedan skulle man göra en bedömning av om det behövde göras något mer. Men jag tror att alla regeringar, oavsett partifärg, behöver vara beredda att göra omprövningar: Om läget i omvärlden förändras drastiskt måste politiken också våga förändras. Här ser vi avgörande och viktiga förändringar. Vi ser att elpriserna redan drar iväg och prisskillnaderna ökar. Vi ser att kärnkraftsreaktorer är på väg att avvecklas i närtid. kommer problemet att förvärras genom att vi har ännu mindre elproduktion i . Vi vet också att den kabel som ansluts till kommer att göra att mer effekt riskerar att försvinna ut ur landet, och då kommer prisskillnaderna sannolikt att öka – även när Sydvästlänken kopplas in. Min enkla uppmaning till energiministern är: Se läget för vad det är! Läget har förändrats. Det är annorlunda än vad det var under den förra regeringen. Det gör att det är mer angeläget att agera nu än vad det har varit tidigare. Jag skulle önska att energiministern gick hem och än en gång gick igenom förslagen och en gång till överväger om det kanske inte är lämpligt att agera med det snaraste. 44 Statsrådet (S): Tack, , för en bra diskussion i en fråga där vi principiellt egentligen har samma hållning! Det handlar om att långsiktigt eftersträva att landet är ett enda prisområde och att agera för att bygga bort de flaskhalsar som finns i systemet så att detta kan förverkligas. Den stora förändringen gentemot när den förra regeringen satt är egentligen att elpriserna är betydligt lägre. är betydligt större nettoexportör av elektricitet. Visst kommer vi – förutsatt att inga åtgärder vidtas – att se en större skillnad. Enligt Energimarknadsinspektionen blir det i så fall en ökning från i genomsnitt till . Jag kan försäkra ledamoten att jag kommer att följa den här frågan noga. Det gäller både vad som händer på marknaden när Sydvästlänken kommer på plats – den har ju, som ledamoten väl känner till, försenats något – och om det behövs ytterligare åtgärder på kort sikt. I så fall är jag inte alls främmande för att vidta åtgärder. Men låt oss göra saker och ting i rätt ordning. Det är den hållning som denna regering har, och det är samma hållning som den regering som ledamotens parti ledde hade. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellationerna 2015/16:297, 310 och 321 om försenade EU-ersättningar 45 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att berättigade stöd kan betalas ut och vilka åtgärder för framtiden jag avser att vidta för att säkerställa att ansökningsförfarande och utbetalningar kan ske med klara villkor och tydliga förutsättningar framöver. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkerställa att EU-ersättningar betalas ut till de svenska bönderna och om jag kommer att verka för någon form av ersättning för de bönder som tvingas vänta orimligt länge på sina EU-ersättningar. har även frågat mig om jag avser att verka för att tidigarelägga utbetalningarna av förskott för direktstöden och landsbygdsstöden i enlighet med de möjligheter som EU-förordningen 1306/2013, artikel 75, anger. Låt mig börja med att säga att tydliga villkor för stöden är av mycket stor betydelse för att ansökningar och utbetalningar ska fungera så smidigt som möjligt utan risk för återkrav och sanktioner. Något som också är av stor vikt är att it-system för kontroll och handläggning av de nya stöden finns på plats så att utbetalningarna blir korrekta från början, vilket också minimerar risken för återkrav och sanktioner. har kunnat betala ut merparten av jordbrukarstöden månad det innevarande stödåret. Enligt kan utbetalning av gårdsstöd ske ända fram till nästkommande år, och för flera miljöersättningar finns ingen tidsgräns för utbetalning av stöd. Utbetalningarna av stöd sker alltså senare jämfört i men inte senare än vad EU-reglerna kräver. Det har varit stora reformer av jordbruks-, landsbygds- och fiskepolitiken som har införts . Det har även varit en utdragen förhandlingsprocess där , rådet och skulle enas om politiken. i processen behövde även svara på 333 frågor från innan det svenska landsbygdsprogrammet blev godkänt. Det ingår i uppdrag att betala ut stöden så tidigt som medger. var ett speciellt år då arbete med de nya it-system som krävs för de nya stödformerna försenades, bland annat på grund av sena besked från . Trots detta kunde merparten av gårdsstödet och miljöersättningar för bete och vall betalas ut . Jag räknar med att situationen för de stöd som infördes kommer att vara tydligare redan under . avser dessutom att påbörja diskussioner med och andra medlemsländer om möjligheter och eventuella behov av undantagsregler för att möjliggöra förskott gårdsstöd utifrån samma principer som gäller för miljöersättningarna och kompensationsstödet. När det gäller frågan om kompensation till lantbrukarna på grund av att utbetalningarna inte görs saknas stöd för att sådan kompensation ska utgå, eftersom utbetalningarna genomförs inom de tidsramar som föreskrivs i EU-reglerna. Reformerna har varit omfattande, och det är en stor utmaning för berörda myndigheter att genomföra politiken. Det är därför viktigt att vi tar vara på erfarenheter av de senaste årens arbete i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar nästa gång som nya stöd och regler ska införas i medlemsstaterna. En utvärdering av genomförandet av den nya jordbrukspolitiken genomförs därför inom ramen för förberedelser inför kommande jordbruksreformer. Jag vill även understryka att både och för kontinuerliga diskussioner med näringen och andra berörda aktörer i syfte att förtydliga lägesbilden och se hur stöden kan förenklas. Dessa diskussioner är viktiga bidrag till myndigheternas arbete. Jordbrukskommissionärens förenklingsinitiativ är också av stor betydelse för en enklare och mer kostnadseffektiv framtida jordbrukspolitik. Regeringen är mycket aktiv i detta arbete i syfte att åstadkomma förenklingar som har betydelse för enskilda lantbrukare. är det viktigt att kommande förändringar genomförs med god framförhållning, vilket bidrar till att bevara en stabilitet i regelverket. 46 (C): Jag tackar för det svar som jag och mina medinterpellanter har fått på våra interpellationer till statsrådet. Jag och mitt parti, , menar att regeringen nu måste säkerställa att de villkor och förutsättningar som gäller och kommer att gälla framöver är klara och tydliga så att företagaren, lantbrukararen, kan planera för sin verksamhet också . Dessutom måste vi, för att underlätta den situation som är just nu och som är svår för många företagare, titta på vilka rutiner som finns hos myndigheter och organisationer som har att hantera de stödutbetalningar som bönder är berättigade till och hur man permanent eller tillfälligt kan ändra på saker och ting för att underlätta i den situation som är just . Jag tycker alltså att statsrådet och regeringen som helhet måste vända på alla stenar och kolla på alla de förslag som finns eller som kan komma för att underlätta för lantbrukaren i den situation som är just . Då räcker det inte att sitta still i båten som statsrådet, enligt min uppfattning, gör och hoppas på att saker och ting löser sig, utan man måste ta aktiva steg för att komma till rätta med den situation som är just . Statsrådet måste leverera besked så att lantbrukaren kan planera för till exempel men också för en lite . Statsrådet säger i svaret: ”Jag räknar med att situationen för de stöd som infördes kommer att vara tydligare redan under .” Hur avser statsrådet att säkerställa att så blir fallet? Jag ser inget svar på den frågan i det svar som har kommit. Statsrådet säger även följande i svaret: ”En utvärdering av genomförandet av den nya jordbrukspolitiken genomförs därför inom ramen för förberedelser inför kommande jordbruksreformer.” Givetvis är det viktigt att långsiktigt dra lärdomar av vad som har skett kring utbetalningarna av stöden för . Men avser ministern att säkerställa att erfarenhet dras när det gäller hanteringen av det som har varit kring stöden ? Jag har också en annan fråga som jag vill ställa. Är statsrådet villig och beredd att titta på till exempel de förslag som har diskuterats och som finns i luften? Det gäller till exempel att göra en stor delutbetalning av stödpengarna och i efterhand göra de kontroller som ska och måste göras. vill jag fråga följande: Vilken beredskap har statsrådet för att möta den eventuella konsekvensen av ett utslag i för att ge lantbruket krediter på de EU-stöd som en lantbrukare kan förvänta sig? 47 (SD): Jag får tacka för svaret från landsbygdministern. Svensk livsmedelsproduktion har en stor potential, och de gröna näringarna sysselsätter uppskattningsvis 400 000 personer i . Svensk livsmedelsindustri har ett exportvärde som motsvarar , och därtill är det till exempel positivt med en svensk livsmedelsstrategi där konkurrenskraften uppmärksammas. Vi från ser att det är av största vikt att många av förslag blir verklighet inom den nationella livsmedelsstrategin. Insatserna är nämligen höga. Fortsätter den kräftgång för det svenska jordbruket vi har sett sedan EU-inträdet riskerar det att leda till kanske 20 000 förlorade jobb direkt kopplade till näringen och kanske ytterligare 20 000–25 000 förlorade arbetstillfällen inom branscher som är kopplade till de gröna näringarna. Vi sverigedemokrater anser att grunden för ett livskraftigt och konkurrenskraftigt jordbruk är att svenska bönder tillåts verka på likvärdiga villkor. Då är ambitiösa regler vad gäller djurskydd och miljö givetvis för det mesta positivt, men dagens skatte- och regelsystem leder också till att många bönder tvingas lägga ned sin verksamhet. Det leder endast till en ökad import av livsmedel med betydligt sämre djurvälfärd och miljöprofil. När många lantbrukare dessutom tvingas vänta i upp till på att få sin slututbetalning av EU-ersättningarna påverkas likviditeten direkt negativt på gårdarna, vilket i sig leder till ytterligare missmod i en redan hårt prövad bransch. Enligt regleringsbrev ska styra handläggning och kontroll samt noggrant följa utvecklingen under stödåret, för att säkerställa att direktstödet till lantbruket och stöd till landsbygdsutveckling i så hög grad som möjligt betalas ut så tidigt som regelverket tillåter. Myndigheten ska även undersöka möjligheten till förskottsutbetalningar av stöd inom ramen för . Man kan fråga sig om ministern anser att myndigheten har följt den instruktionen. Det andra man kan fråga sig är: I vilka förekommande fall kan enskilda företagare skylla på ett it-system när de inte betalar in moms eller sociala avgifter till staten ? Om du som lantbrukare till exempel missar att skicka in en ansökan om EU-ersättning dras det en procentavgift beroende på förseningsgraden, och du kan till och med bli av med hela stödet från kommande ersättningar – oavsett vilka skälen må vara. När du som lantbrukare i din tur tvingas vänta upp till på EU-ersättning och i många fall tvingas låna för att klara likviditeten finns det dock inga motsvarande åtgärder. Känner ministern ett ansvar för den likviditetskris statens bristfälliga hantering faktiskt har försatt tusentals lantbrukare i? Känner han ett ansvar för övervältringen av kapitalkostnader på den enskilda svenska bonden? 48 (L): Detta är en fråga som diskuteras oerhört mycket ute bland svenska jordbrukare. Så sent som i går var jag på ett i , och jag kan förstå den bitterhet som finns och som är väldigt tydlig. På något vis ställer man väldigt höga krav på våra svenska lantbrukare när det gäller att söka EU-stöden – man ska vara ute i rätt tid, och det faller väldigt snabbt undan om alla krav inte uppfylls. När EU-ersättningarna nu inte betalas ut , som man tycker, är det klart att vi alltid kan säga att det inte bryter mot EU-reglerna. Hur som helst tycker jag dock att statsrådet i sitt svar borde ha vänt lite grann på perspektivet. Det är ett väldigt tydligt myndighetsperspektiv i svaret. Det är klart att det finns förklaringar; jag känner också till detta med att man har haft svårt med it-systemen och att det krävs kontroll och handläggning på ett bra och rättssäkert sätt. Det är inte tu tal om det, men om du står som lantbrukare i och vet att du har rätt till en ersättning är detta en väldigt dålig förklaring. Som nämndes tidigare i debatten finns det nästan inget annat sammanhang där man kan säga ”Tyvärr hade vi ett it-system som inte uppfyllde kraven”. På ett företag skulle den förklaringen när det gäller en löneutbetalning definitivt gå ganska dåligt. Jag har fått mig en annan sak till del. Det talades här om miljöersättningarna och att de kan ligga ännu senare i systemet. Det blir också en problematik kring dem som jobbar med just miljöersättningar och ersättningar för kollektiva nyttigheter – det kan röra betesmark, mosaikmarker och så vidare. Där har man lovat att stöden ska utbetalas . Problematiken uppstår när utbetalningar börjar vävas in i varandra. Man kan liksom inte lära av året före om det skett ett misstag, utan man går vidare. Man får aldrig stämma av när allting flyter ihop. Jag vet inte om det är sant eller inte sant, men vi kan se att människor på vissa ställen får ut ersättningar innan de får slutbetalningen . Då blir det naturligtvis helt omöjligt att kontrollera detta. Även om myndigheten kan ha sakliga förklaringar – och jag tvivlar inte alls på att man kanske gör sitt bästa för att få ordning på it-systemen – är det trots allt enskilda människor och företagare som har räknat med de här pengarna som drabbas. Det handlar om att se någon som helst långsiktighet i bedrivandet av sådan här verksamhet. Man kan tycka vad man vill om stöden, men har vi de stöd vi har. De finns faktiskt långsiktigt med i systemet. Jag tycker alltså att statsrådet kan kommentera detta lite grann. Jag tycker att det var inne på när det gäller delutbetalningar är en idé. Man kan ju lägga sig inom någon typ av säkerhetsmarginal – om man betalar ut lär det väl inte kunna uppkomma ett så himmelens stort fel. Det kan statsrådet gärna också få kommentera. 49 Statsrådet (S): Jag är mycket väl medveten om att EU-stöden har mycket stor betydelse för våra lantbrukare och särskilt för mjölkbönderna i den speciella situation de är i. Det gäller att vara förberedd för att kunna betala ut . Så var det inte den här gången. Det gläder mig faktiskt att och äntligen har kommit till insikt om att det gäller att vara förberedd för att också jordbruken ska kunna få ut detta . Så var det inte. När vi tog över fanns det 333 utestående frågor. Det var inte väl förberett. När det gäller detta med att betala ut så mycket som möjligt måste jag ändå säga att jag tycker att har jobbat oerhört hårt med detta. Man har betalat ut 7 av 9 miljarder – 7 av 9. När det gäller kompensationsstödet, som är på 1,2 miljarder, betalas 1 000 miljoner ut och 200 miljoner . När det gäller stödet för omställning till ekologisk produktion kommer av stödet att betalas ut . Slututbetalningarna för förgrönings- och nötkreatursstöden sker . Man har alltså jobbat oerhört intensivt, och principen har varit att betala ut så mycket som möjligt till så många som möjligt. Det har man faktiskt lyckats med. Man har fått ut 7 av 9 miljarder. När det sedan gäller att man inte har it-system som var anpassade till den nya jordbrukspolitiken – nej, det var en helt ny politik som gjorde att alla it-system måste göras om. Vi har gett extra anslag till för att man ska jobba fram detta. Det fanns inte resurser att jobba snabbare. De har gjort ett enormt jobb. När det gäller att tidigareläggning av utbetalningar skulle kunna bli en kompensation är det vissa av stöden man skulle kunna betala ut . Jag följer detta och har en dialog med generaldirektör i de här frågorna, väldigt ofta, för att man ska klara av att betala ut stöd tidigare. tar upp konkurrenskraften, och det är en jätteviktig fråga. En viktig del i konkurrenskraften är att komma igång med arbetet med den nationella livsmedelsstrategin. Det är en långsiktig del, men jag ska ta upp några kortsiktiga saker vi har gjort för att öka konkurrenskraften. EU gick ut med så kallade nationella kuvert till mjölkbönderna. finansierade till de 152 miljoner som betalades ut för det här. När det gäller dieselskattereduktionen, som den förra regeringen sänkte , höjer vi den till 1,70. Det är alltså 900 miljoner in i lantbruks- och skogsverksamheterna. Vi avsätter 150 miljoner till klövvårdsinsatser, nya pengar, och 10 miljoner till rådgivning. Vi har fördubblat exportgodkännandet till och till 10 miljoner för att kunna komma ut på nya exportmarknader. Vi har också permanentat i , som ska jobba med exportfrämjande åtgärder i både och . Det är en kostnad på 3 miljoner . Och vi har fördubblat metangasstödet till jordbrukarna till 60 miljoner . Det är alltså redan en massa saker gjorda på konkurrenskraftssidan. Det finns säkerligen fler saker att göra, och många av dem diskuteras också i diskussionen om den nationella livsmedelsstrategin. Regeringen har verkligen handlat snabbt för att få på plats delar av det som tar upp. 50 (C): Jag skulle vilja inleda mitt inlägg med två gamla uttryck. Det ena är att tomma tunnor skramlar mest. Det andra är att när argumenten tryter höjer du rösten. Jag tycker inte att vi på något enda sätt fick svar i statsrådets inlägg på en enda av de frågor som framförts från den här talarstolen. Det är, vill jag dessutom konstatera, statsrådet och regeringen samfällt som har ansvaret för resurstilldelningen till de myndigheter som styr till exempel utbetalningen av stöden. Jag ställde frågan tidigare: Vad gör regeringen, och hur säkerställer regeringen att statsrådets intentioner om vad som ska ske verkligen kommer att ske? när jag har chansen vill jag dessutom lägga till frågan: När kan ett besked komma om det som statsrådet står här och pratar om blir verklighet eller inte? Eller blir det som med de 500 miljoner som vi stod och diskuterade som en lånemöjlighet, det vill säga att det blir intet av statsrådets ord? Jag vill avsluta med att säga att där har statsrådet en möjlighet. Och jag förutsätter att det var verklighet att de 500 miljonerna fanns och fortfarande finns kvar, för de är ju inte utnyttjade. Skulle man inte kunna tänka sig att statsrådet undersöker möjligheten att förskottera de viktiga stödpengarna till landets jordbruksföretagare genom det lånelöfte som jag förutsätter att statsrådet har fått från finansministern? Är det inte värt att undersöka? Är det inte värt att göra någonting för att underlätta för ett stort antal lantbruksföretagare i vårt land i den ytterst allvarliga situation som de är i? 51 (SD): Jag noterar som sagt landsbygdsministerns ambitioner för jordbruket, och det är nog inte att missta sig på att han har en vilja. har betalat ut av sina stöd , medan har betalat ut 80 eller kanske . Det finns fler saker att göra. Jag noterar också ministerns stora ambitioner års hantering av stödutbetalningarna. Men med tanke på de nya LFA-områdena och flera nya ersättningsformer, vad talar för att ministerns löfte verkligen går i uppfyllelse?