prot · H40939 · 2016-12-02 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:133 Interpellation 2016/17:133 Det svenska stödet för medlemskap i () av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2016/17:145 Interpellation 2016/17:145 Åtgärder för att minska flygets utsläpp av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:148 Interpellation 2016/17:148 anvisningar av flyktingar till kommunerna av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Interpellation 2016/17:151 Interpellation 2016/17:151 Närhetsprincip för nyanlända av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2016/17:154 Interpellation 2016/17:154 Varbergstunneln av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 3 Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM30 Kommissionens arbetsprogram 2017 KOM(2016) 710 till utrikesutskottet § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:NU3 Utgiftsområde 21 Energi 2016/17:SkU10 Utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning 2016/17:SkU12 Ömsesidigt bistånd med indrivning av vissa administrativa sanktionsavgifter 2016/17:KrU2 Tydligare tillståndsgivning enligt lotterilagen § 5 Svar på interpellation 2016/17:132 om framtiden för public service 1 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig när och under vilka former jag avser att utreda dels förutsättningarna för en ny finansieringsmodell för public service, dels de nya sändningstillstånden. Radio och tv i allmänhetens tjänst är en viktig byggsten i ett demokratiskt och öppet samhälle. Jag delar övertygelse att public service stärks när dess uppdrag debatteras. För att värna public service-företagens oberoende och självständighet är det viktigt att de inte ständigt befinner sig under politisk granskning och utredning. har halva tillståndsperioden passerat. Jag har därför – vilket jag informerade om vid frågestund – bjudit in ledningarna för respektive public service-företag till en halvtidsöversyn. Syftet är att diskutera de nuvarande sändningstillstånden samt förutsättningarna för framtiden. Inför nästa tillståndsperiod kommer det att ske en omfattande genomlysning dels av företagens uppdrag, dels av finansieringssystemet. Det är min uppfattning att finansieringen av public service ska förbli stabil, förutsebar och värna oberoendet samt hanteras på ett sådant sätt att den upplevs som rättvis och rimlig. Det är därför glädjande att det finns en bred politisk uppslutning runt de grundläggande principerna för finansieringen av public service-företagens verksamhet. Jag har ingen annan uppfattning än att public service ska utredas i enlighet med önskemål om en kommitté med blocköverskridande och parlamentarisk sammansättning. Jag kommer att återkomma med besked om formen och tidtabellen för det arbetet. 2 (M): Låt mig inleda med att berätta hur viktigt jag tycker det är att vi står här och debatterar public service. Att public service väcker engagemang är bra. Det gläder mig också att vi här kan debattera hur public service kan utvecklas snarare än avvecklas. Tyvärr har vi sett hur debatten gått i annan riktning i många länder, vissa länder väldigt nära oss. Vid frågestunden ställde jag ett antal frågor till kultur- och demokratiministern. Då vi snart befinner oss mitt i nuvarande sändningsperiod för bolagen undrade jag när halvtidsavstämningen skulle genomföras, så att vi kan se vad som har fungerat bra eller mindre bra och vad som kan behöva förändras. Jag undrade dessutom hur regeringen tänker gå till väga när det gäller de kommande sändningstillstånden. Nästa tillståndsperiod börjar . Eftersom det är genom sändningstillstånden vi politiskt fattar beslut om public service, som annars ska verka helt oberoende, är det mer än hög tid att det arbetet kommer igång. Jag är mycket glad över att regeringen strävar efter en bred politisk enighet. Slutligen undrade jag hur regeringen tänker agera när det gäller finansieringen av public service. Bakgrunden är givetvis det tillkännagivande som gjorde i bred enighet om att en blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd. Detta tog vi också upp i ett betänkande . När det gällde halvtidsavstämningen fick jag vid frågestunden det svar som ministern nu har gett, medan övriga frågor stod obesvarade, därav den interpellation vi debatterar . Just finansieringen är kanske den fråga som oftast debatteras och diskuteras. Radio- och tv-avgiften, eller tv-licensen som den ofta kallas, har tjänat oss väl och också för en public service där oberoendet har stått i fokus. Betalningsviljan har också varit hög. Med detta sagt står man dock nu inför ett antal utmaningar. Att det nuvarande systemet inte är hållbart i längden tror jag att alla är överens om. Status quo är inte längre ett alternativ. Från moderat sida har vi länge förespråkat en finansiering över statsbudgeten men också betonat att denna finansiering i så fall måste utformas på ett sätt som värnar både långsiktighet och fortsatt oberoende. Invändningar har rests om att detta skulle riskeras när med ett klubbslag drastiskt kan ändra förutsättningarna för public service när budgeten beslutas. Men det kan ju göra även genom att man i samband med budgeten reglerar nivån på radio- och tv-avgiften. Dessutom finns det andra områden som kräver oberoende, stabilitet och långsiktighet och som det går alldeles utmärkt att finansiera över statsbudgeten, exempelvis vårt rättsväsen. Andra förslag om finansiering har väckts från andra partier. Vi är beredda att lyssna till och diskutera de förslagen. Men för att en diskussion ska komma till stånd krävs det att någon bjuder in till sammanträdesbordet. Det ansvaret åvilar regeringen. Återigen får vi svaret att det ska ske , specificerat till ””. Jag undrar därför ändå om kulturministern kan säga något mer om detta. Dessutom är det ju två olika frågor som ställs, dels om finansieringen, dels om själva sändningstillstånden. Hur tänker regeringen hantera detta? Ser man en bred utredning framför sig, som ska omfatta både sändningstillstånden och finansieringen, eller är det två parallella utredningar som ska komma till stånd? Hur ser processen ut för finansieringen och för arbetet med de nya sändningstillstånden? 3 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för diskussionen! Precis som betonade är det viktigt att vi debatterar public services förutsättningar och möjligheter, inte minst , när vi firar tryckfrihetsförordningen . Det är en stor dag att också få stå här i riksdags kammare. Men precis som också sa är det på många sätt mörka tider, och i vår närhet pågår inskränkningar i mediers oberoende och till och med i public service-företags förutsättningar att verka oberoende och granska makten. Därför är förutsättningarna så centrala. Därför är det också min och hela regeringens övertygelse att när vi planerar framtiden för public service måste det ske parlamentariskt och brett. Inte minst är det helt centralt att , som är ett av största partier och som har stor vana att leda och ta ansvar, också känner sig övertygade om att resultatet och den process som leder fram dit är något man står bakom. För det kommer tyvärr också att krävas att vi är många som är övertygade demokrater och förstår vikten av att public service får arbeta fritt och oberoende och kan granska vår verklighet. Ambitionen är att återkomma för att bemöta, hantera och tillgodose önskemål i det första tillkännagivandet om finansieringsutredningen. Det är centralt att den kommer igång. Halvtidsöversynen inleds ju, som jag sa tidigare, så den har vi också med som underlag. Men både finansieringsfrågan och resultatet av halvtidsöversynen kommer att bli underlag till den stora översynen, den stora utredningen om förutsättningarna för public service i det tillstånd som komma skall. Exakt hur detta kommer att konkretiseras blir en diskussion också för och partiernas gruppledare. Där får man se hur man bäst vill hantera de olika frågor som ska gås igenom. Jag ser fram emot en fortsatt diskussion med partier, inte minst med , om hur vi bäst gör detta parlamentariskt, långsiktigt och hållbart. 4 (M): Jag blir lite orolig över svaret. Om jag förstår kulturministern rätt ska vi först utreda finansieringen och klara av halvtidsavstämningen, och sedan ska det ligga till grund för nya sändningstillstånd. Tidspressen bekymrar mig lite grann. Som jag också sa vid frågestunden är jag rädd för att kulturministern ibland underskattar komplexiteten i såväl frågornas innehåll som den parlamentariska processen. Vill vi verkligen se en public service som kan utvecklas i en ny tid och ges bra förutsättningar, och om vi menar vad vi säger med oberoende, långsiktighet och stabila villkor är det inte alldeles enkelt att genomföra detta. En av de frågor som ofta lyfts av programbolagen när det gäller sändningstillstånden är att de är utformade efter traditionell broadcasting, det vill säga den traditionella tv-tablån och det som vi ser i den traditionella tv:n. har publiken valt att i allt större utsträckning söka sig till andra plattformar. Man vill titta när man vill och där man är, via datorer, mobiler, läsplattor och appar. Att få till stånd sändningsavtal som tar hänsyn till dessa konsumtionsmönster är väldigt komplicerat. Teknikneutralitet är ingenting som man bara snabbt kan skriva in ett sändningstillstånd. Det är en utredning i sig. Det är därför jag har upprepat frågan om process och tidsplan, och jag kommer att fortsätta att upprepa detta. Även när det gäller radio- och tv-avgiften har teknikneutraliteten stått i fokus. är det den som äger en tv-mottagare som betalar avgift. Men vad som är ägnat att vara en tv-mottagare blir allt svårare att definiera. Även här ställer nya konsumtionsmönster till det. Problemet är: När diskussionen om public service mer handlar om definitionen av olika tekniker och mindre om förutsättningarna och varför vi har detta riskerar förtroendet för finansieringen att urholkas. Jag har vid ett flertal tillfällen lyft den principiella invändningen att radio- och tv-avgiften har kommit att betraktas mer och mer som en betal-tv-avgift. Man hör ganska ofta argumentet: Ja, men jag tittar inte på SVT. Varför ska jag då betala? Jag kan i viss mån förstå det argumentet. tror jag att det måste mötas med att vi tar debatten om varför vi faktiskt har public service. En av public services viktigaste uppgifter är att granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna. Den granskningen ska ske utan påtryckning eller styrning från politiska eller kommersiella krafter. Alla vi som lever i ett öppet och demokratiskt samhälle är betjänta av att den granskningen finns och fungerar. Oavsett om vi tittar på själva programmet eller inte är vi beroende av att public service finns i vårt samhälle. Kultur- och demokratiministern återkommer ofta till oberoendet. Det gör hon med all rätt. Vikten av såväl politisk opartiskhet som politiskt oberoende kan inte nog betonas. Mycket handlar om det vi diskuterar , men det finns även saker vi skulle kunna göra överenskommelser om . Hur anser kultur- och demokratiministern att kraven på oberoende rimmar med att vi har lagstiftande politiker som sitter i ? Vi har varit överens om att inte ha det så i de enskilda bolagsstyrelserna för programbolagen. Hur konsekvent är det då att ha det så i ? Stiftelsens uppgift är ju att vara en buffert mellan statsmakten och programföretagen. Det handlar inte om förtroendet för de enskilda personer som sitter där – de är säkert allihop förträffliga. Men det handlar om det principiella i att man sitter i en lagstiftande församling som fattar avgörande beslut om public service-bolagens väl och ve som man sitter i stiftelsen som ska vara bufferten. Det problemet går det inte att bortse från. En överenskommelse om att rensa från aktiva riksdagsledamöter tycker jag borde komma till stånd. Håller inte kultur- och demokratiministern med om detta? 5 Kultur- och demokratiminister (MP): Vad glad jag är över det sista som kom in på gällande oberoendet och hur vi stärker det. Vi i har länge fört en diskussion internt kring hur ser ut och hur vi skulle kunna förändra den formen för att öka oberoendet ytterligare. Det är en diskussion som jag vet att mitt parti, , gärna för vidare med . Då kan vi se hur vi ska diskutera oss fram till ett förslag för övriga partier i den frågan. Detta vill jag alltså väldigt gärna återkomma till. Mitt frihetliga jag och min övertygelse att vi måste göra allt för att öka det armslånga avståndet och formalisera det sjunger just nu av glädje, när jag fick den här bollen passad till mig. Jag ser fram emot att fortsätta diskussionen kring detta. Men om vi går tillbaka till hur vi ska driva processen kring finansieringsfrågan och den stora sändningstillståndsfrågan vill jag vara tydlig med att jag inte ser det som två helt separata solitärer. Tvärtom är jag väldigt glad för att vi börjar med finansieringsfrågan och sedan förstås har resultatet av det med oss. Det blir kanske som en skjuts in i den stora sändningstillståndsfrågan. Finansieringsfrågan är nämligen helt central. Jag tänker på de senaste siffrorna över hur många det är som faktiskt betalar till Radiotjänst i . Det som har skett är oroväckande. Summan på det konto där pengarna kommer in, som sedan slussas vidare till public service-bolagen, har sjunkit. Finansieringsfrågan är inte på något sätt akut, men detta betyder att vi har frågor som vi verkligen behöver ta tag i för att vi ska ha ett system som är tillitsfullt och som människor känner att de vill betala till. Precis som sa handlar det också om vad man får av public service som en del i ett demokratiskt samhälle. Den här granskningen handlar inte enbart om vilka minuter jag tittar på tv eller lyssnar till sändningar, utan det är en mycket större och bärande demokratifråga. Jag ser fram emot fortsatta diskussioner. Jag ser fram emot att , förhoppningsvis bara , återkomma och lägga fram hela den här processen. Och jag ser fram emot att få vara en del av många spännande diskussioner. 6 (M): När jag ber kultur- och demokratiministern att komma till och förklara och försvara regeringens politik på olika områden känner jag mig ibland lite som droppen som urholkar stenen. Man får ett litet svar varje gång. Man tar små steg framåt, och det är alltid trevligt. hinner man förhoppningsvis bygga detta till en helhet. Besked om halvtidsavstämningen fick vi mycket riktigt vid frågestunden. har vi fått beskedet att när det gäller finansieringen kommer det förhoppningsvis svar . Vi får väl ha en ny debatt där vi diskuterar sändningstillstånden. Då kan vi få ytterligare en bit i pusslet. Kulturministern behöver inte tvivla på engagemang när det gäller public service. Vi är djupt engagerade i frågan. Vi har försökt vara tydliga med vilka våra ingångsvärden är i de diskussionerna. Men vi är också fast beslutna att bidra konstruktivt i de debatter som ska följa. Jag tror att det är viktigt att det finns en bred uppslutning kring public service och att vi har långsiktiga och stabila förutsättningar. Det kräver att man kommer överens. Jag vill också välkomna kulturministerns glädje över det inspel jag gjorde när det gäller . Även där tror jag att det finns utrymme för väldigt konstruktiva diskussioner. Jag vill önska kulturministern all lycka i samtalen runt regeringsbordet, då det kanske inte bara är partier utan även regeringens partier som har lite olika uppfattningar i frågan – det kanske även gäller delar av i . Men jag kommer att bidra positivt och konstruktivt till att en lösning kommer till stånd även här. Innan jag avslutar tycker jag att det är på sin plats – när vi nu diskuterar medier, oberoende och annat – att uppmärksamma, vilket kulturministern också gjorde, att vi firar med tryckfrihet i . Det är den tryckfrihetsförordning i världen som funnits längst. Jag kommer snart att delta i ett seminarium här i där det ska uppmärksammas. Det är jag väldigt glad för. Jag säger: Stort grattis till oss alla som får uppleva detta! 7 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill avsluta med att tacka för interpellationen men också för engagemanget. Är det något vi behöver i vårt land och i riksdag är det sanna liberaler och sanna demokrater som inte viker sig för de krafter och de vindar som finns i vårt samhälle utan som står upp för oberoendet, yttrandefriheten, tryckfriheten och alla de friheter som generationer av människor före oss har kämpat för. Tack så mycket! Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:168 Fred och demokratisk ordning i efter av (L) till utrikesminister (S) 2016/17:169 Kilometerskatten av (M) till finansminister (S) § 7 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:404 Översyn av reavinstskatten av (M) till finansminister (S) 2016/17:405 Skriftliga avtal vid telefonförsäljning av (S) till statsrådet (MP) 2016/17:406 Anställningsstöd av (L) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:407 Påverkansarbete inom EU av (M) till finansminister (S) 2016/17:408 Ytterligare skärpning av vapenlagstiftningen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:409 Återsändande av asylsökande till av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:410 Djurskyddsarbetet i EU av (S) till statsrådet (S) 2016/17:411 Kommande anslag för polisen av (L) till statsrådet (S) 2016/17:412 E-hälsofrågan av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:413 Välfärdsföretags kapitalbindning i fastigheter av (M) till statsrådet (S) 2016/17:414 Insatser mot minskade skadeverkningar av tobaksbruk av (M) till statsrådet (S) 2016/17:415 Frigivningen av av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:416 Insatser mot id-kapningar av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:417 Tillväxten för av (M) till finansminister (S) 2016/17:418 Ändrade förutsättningar för studerande av (M) till statsrådet (S) § 8 Kammaren åtskildes kl. 9.18. Sammanträdet leddes av talmannen. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Anmälan om faktapromemoria § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Svar på interpellation 2016/17:132 om framtiden för public service 1 Kultur- och demokratiminister (MP) 2 (M) 3 Kultur- och demokratiminister (MP) 4 (M) 5 Kultur- och demokratiminister (MP) 6 (M) 7 Kultur- och demokratiminister (MP) § 6 Anmälan om interpellationer § 7 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 8 Kammaren åtskildes kl. 9.18. Tryck: , 2017