prot · H309106 · 2016-05-17 00:00:00 — Vi tar det ansvar som den borgerliga regeringen och den moderata kulturministern valde att inte ta. Trots att den svenska filmbranschens olika aktörer skrek efter bättre förutsättningar överlät man filmens framtid till att förhandlas runt ett bord med allt färre aktörer – klåfingriga aktörer som detaljstyrde den svenska filmen. ger vi den svenska filmen frihet. Vi ger den frihet att utvecklas och frihet att bli en stark aktör för den svenska filmens framtid. 120 (M): I promemorian fastslår att det här innebär in i statskassan. Detta som de statliga museimyndigheterna, precis som min kollega nämnde, fått ökade anslag på för att finansiera fri entré för kulturnjutare här i . Kostnaderna för våra biobesök ökar alltså med 260 miljoner. Det är faktiskt inte bara jag eller som oroas utan också . Man säger att det finns många olika uppfattningar om filmavtalet och filmpolitiken bland biografägare, men att denna chockhöjning av skatten på biobiljetten påverkar mer än negativt är de helt eniga om. Kulturministern efterfrågade studier. Ja, man kan väl i alla fall läsa vad den internationella biografägarorganisationen har skrivit. Man har riktat kritik mot den föreslagna höjningen av momsen på biobiljetter i . Man hänvisar till , där momsen på biobiljetter höjdes från till – alltså en höjning . Man menar att det tvingade spanska biografer att stänga, och det totala antalet biobesök minskade . Det finns fler exempel från europeiska länder som visar att höjd moms slagit hårt mot biograferna. höjde momsen mindre än ; ändå minskade biobesöken i med . I minskade de . Det finns alltså starka skäl att tro att många biografer runt om i kommer att få svårt att fylla salongerna efter den rödgröna regeringens 19‑procentiga höjning av biomomsen . I min hemstad , som min kollega tog upp, skulle en nedläggning av innebära att det enda kulturutbud som finns året om försvinner. Jag vill ställa ett par enkla frågor: Anser kulturministern att det är rimligt? Tror kulturministern att Vetlandaborna anser att det är rättvist och legitimt att med skatter lägga en våt filt över det enda åretruntutbud av kultur som har att erbjuda? 121 (M): Jag har inte fått svar på någon av mina frågor. Men jag har ju fler, så kulturministern ska få chansen att svara på mina nya frågor – och gärna också på dem jag ställde tidigare. Jag tänkte börja med de 25 miljonerna som kulturministern tog upp, åtminstone i sitt svar till , och som hon säger ska stärka biografer på landsbygden. Det är i ett fåtal år. Men sedan, då? Och hur mycket av de pengarna går till att stärka de biografer som finns ? I regeringens direktiv till säger man ju att man ska satsa på komplementärbiografer. Förutom att försämra för de existerande biograferna vill alltså kulturministern att det ska bli ökad konkurrens på de orter som redan kommer att ha väldigt svårt att överleva. Vad är det för synsätt? Hur tänker kulturministern? Ge oss också gärna svar på hur stor andel som kommer att gå till de här biograferna och vad som kommer att hända när bidraget är slut. Och ”klåfingriga” – jag tycker att det är kulturministern som är klåfingrig, för efter den här propositionen finns det ingen handlingsfrihet för branschen. Jag skulle uppskatta att få veta om du kan bekräfta att ni ska leda omställningen av filmpolitiken eller om ni har abdikerat och bara ska följa den. 122 Kultur- och demokratiminister (MP): Det är oerhört intressant att lyssna på moderata kulturpolitiker som med stora ord slår ned på initiativ som ska främja kulturen och främja den svenska filmen, inte minst med tanke på att man hade på sig att göra något, att satsa, att lyssna på dem som kan och vill. Det vi nu gör är att investera i kultur och film. Vi möter alla de röster från branschen som har efterfrågat mer utrymme, fler möjligheter och bättre förutsättningar. Det gör vi nu i den proposition som vi har lagt fram. Biograferna är och utgör en väsentlig del av den kulturella infrastrukturen i . Särskilt på mindre orter är biografen en viktig mötesplats. Just därför har vi i det underlag vi arbetat fram betonat och sett över de små orternas förutsättningar – inklusive . Jag är övertygad om att Vetlandaborna kommer att ha många frågor att ställa om de larmrapporter som målades ut när de ser hur mycket kulturen tar plats och hur mycket mer svensk film som kommer att göras och visas också i . Den svenska filmpolitikens öde är inte längre hänvisad till ett avtalsbord. Det är ju häpnadsväckande, herr talman, att riksdag inte har fått diskutera filmpolitik och att den har varit avgränsad och bortflyttad från den här kammarens bord. äntligen kommer den att bli en stor sak framöver. Här ska filmpolitiken beslutas. Här ska målen för den sättas, och här ska vi följa upp den. Här ska vi debattera och diskutera den. Filmen är ett oerhört starkt kulturellt verktyg, och det är det vi nu skapar förutsättningar för. Den stora majoriteten av alla remissinstanser välkomnade en omläggning av den svenska filmpolitiken, och det känns fantastiskt tryggt att ha det stödet bakom oss när vi nu lägger fram den. Jag ser också mycket fram emot det inflytande som branschen kommer att ha över sin verklighet, över filmen, med de tre branschråd som vi inrättar. Det kommer att vara en stor sak att då faktiskt få vara med och påverka och inte ha detaljstyrda ettåriga avtal, som det har varit nu . Ettåriga avtal – när vi alla vet att det tar att göra en film! Då har man abdikerat och gett filmbranschen dåliga förutsättningar. Momshöjningar för biograferna måste ses i sitt sammanhang. Det är en del i en stor omställning, en stor reform för hela filmpolitiken. Den kommer på många sätt att bidra positivt till de svenska biografernas möjligheter att utvecklas. Vi skapar bättre förutsättningar. Staten tar det stora ansvaret. Vi har avsatt finansiering för att skydda, stärka och till och med investera ytterligare i biovisning på landsbygden. 123 (M): Jag kan bara konstatera att kulturministern nog inte har mött vare sig biografägaren eller biobesökaren i . Man känner sig inte lugn på samma sätt som kulturministern. blir med detta förslag det enda land i som räknar bort biograferna från kultursektorn i och med att man har annan momssats för kultur. En del länder, exempelvis , har samma moms på allt, medan länder som , , och har betydligt lägre moms på kultur, där biobesöket faktiskt inbegrips. Ett biobesök likställs med ett besök på , eller Operan. Det vill säga att man inte anser att det ena eller andra kulturbesöket är mer eller mindre kulturellt, och oavsett var i landet man bor beskattas kulturen på ett likvärdigt sätt. Jag måste ställa frågan: Anser kulturministern verkligen att detta är rättvist mot dem som bor utanför tullarna? Kan det anses rättvist att barnfamiljerna i storstäderna får tillgång till kultur till en betydligt lägre penning än barnfamiljerna utanför storstäderna? Är det rättvist att 80 miljoner av våra skattepengar går till fri entré för kulturnjutare i som barnfamiljers största och ofta enda kulturnöje ute i landet straffbeskattas med ? 124 Kultur- och demokratiminister (MP): Är det rättvist, frågar . Vilken tur att vi är en rödgrön regering som gör så mycket mer än bara fri entré och en stor filmreform! Det är en himla tur. Tänk om vi hade varit en moderatledd regering som inte hade så många kulturpolitiska verktyg att investera i och som inte hade den viljan och modet? Vi satsar också på , så barnen och familjerna i kommer att ha en kulturskola som utvecklas . Vi satsar mycket på Äga rum, en jättesatsning för att människor utifrån civilsamhällesorganisationernas identifierade behov ska kunna göra mer kultur. Vi har en hel palett. Vi gör 8, 10, 15 stora satsningar. Vi har inte bara ett eller två verktyg. När man tittar på reformen med fri entré eller på filmpolitiken ska man titta på en jättesatsning. Vad nu är, är ett land som tack vare den rödgröna regeringen investerar i kulturen, till skillnad från väldigt många länder i som just nu drar ned på det kulturpolitiska området. När det gäller kulturen i stort investerar den nuvarande regeringen. Vi har höjt kulturbudgeten. Vi investerar i kultur generellt, och vi investerar i den svenska filmen. Vi ger den svenska filmen bättre förutsättningar, så att vi som älskar svensk film kommer att ha mer svensk film att se på. Det är bra för alla. Det är bra för biograferna i städerna men än mer för biograferna på landsbygden. Det är helt enkelt en vinn-vinnsituation. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2015/16:617 om förutsättningar för fristående kultur 125 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta privata initiativ och företagande inom kultursektorn och för att underlätta för fler nya jobb och en breddning av arbetsmarknaden för kulturarbetare. hävdar i sammanhanget att biobesöken och därmed filmnäringen kommer att påverkas negativt av den höjda momsen på biobiljetter. Jag menar att den risken är liten. Höjningen av momsen på tillträde till biografföreställningar är en del av en större omställning av filmpolitiken. Omställningen syftar till att skapa bättre förutsättningar att producera svensk film. Därmed stärks förutsättningarna för att det skapas fler filmer av hög kvalitet och som efterfrågas av en stor publik, vilket gynnar biograferna. Omställningen innebär även att den avgift om av bruttobiljettintäkterna som biografägarna betalar och som använts för att finansiera filmpolitiken avskaffas. Den reella kostnadsökningen beräknas därför i normalfallet motsvara en höjning av biljettpriserna om ca 5–per biljett. Regeringen bedömer inte att det kommer att få någon avgörande betydelse för antalet biografbesök, eftersom det som avgör om människor väljer att gå på bio i första hand är tillgången till film av hög kvalitet. Regeringen har dessutom avsatt för att särskilt stärka biografer på landsbygden och i mindre orter. menar även att reformen med fri entré på statliga museer påverkar konkurrensläget för privat finansierade museer. Regeringen menar att lika tillgång till det gemensamma kulturarvet är en demokratisk rättighet. Det är viktigt att så många som möjligt upplever att museerna är till för dem. Ett viktigt steg på den vägen är att ta bort den tröskel som entréavgiften inneburit. Utvärderingar av den tidigare perioden av fri entré visar att reformen öppnade dörren till kulturarvet för fler besökare och till nya grupper av medborgare. innebar reformen inte några större förändringar i publikutfallet för de museer som hade kvar entréavgiften. Kulturpolitiken ska utgå från konstens frihet och kulturens egenvärde. Att vi har konstnärer som har förutsättningar att fritt utöva sitt yrke och möjligheter att utveckla sitt konstnärskap är i det sammanhanget helt grundläggande. Regeringen har stärkt allianserna inom scenkonstområdet och därmed gett frilansande skådespelare, musiker och dansare en ökad trygghet, gjort en historisk höjning av den statliga biblioteksersättningen till upphovspersoner inom ordområdet, skärpt kraven på att tillämpa det så kallade medverkans- och utställningsavtalet, och vi fortsätter att på olika sätt arbeta för att stärka konstnärernas ställning. Näringsverksamheter där värdet utgörs av kulturella varor, tjänster eller processer får en allt större betydelse för samhällsutvecklingen och ska ha samma förutsättningar och utvecklingsmöjligheter som andra näringsgrenar. Samarbetet mellan olika politikområden har i detta sammanhang stor betydelse, inte minst ser vi detta på det regionala planet. På arbetar vi just nu med att se över kultursamverkansmodellen, bland annat med anledning av den uppföljning som kulturutskottet gjort. Den översynen kan också innebära att det arbete som drivs regionalt gällande kulturella och kreativa näringar kan komma att uppmärksammas. Inom ramen för regeringens exportstrategi är de kulturella och kreativa näringarna särskilt utpekade. Avsikten är att genom olika insatser bättre ta till vara områdets utvecklingsmöjligheter på den internationella arenan. Inom ramen för det arbetet avser regeringen också att återkomma med särskilda insatser. 126 (M): Tack för statsrådets svar! Problemet är att kulturministern inte riktigt verkar vilja förstå frågeställningen. Det är som om statsrådet och regeringen inte verkar vilja se bredden och vidden i det svenska kultursamhället på grund av att de är så fokuserade på den del som staten står för. Man ser inte hela kulturskogen på grund av de många statliga kulturträden. De är i och för sig viktiga, men man ser inte hela kultursamhället. Mina frågor handlar om vad statsrådet vill göra för att underlätta för privat kulturskapande och vad kulturministern vill göra för att vi ska få en större arbetsmarknad och ett större verksamhetsfält för det svenska samhällets många kulturskapare och entreprenörer. Men det svar som jag har fått gäller ökade offentliga utgifter till statlig verksamhet. Det är just nu det som bidrar, tycker jag, till att underminera den privata sektorns förutsättningar. Frågan är hur vi får fler jobb. I de satsningar som regeringen har gjort och som kulturministern har berättat om tidigare och som man är väldigt stolt över finns bland annat de 180 miljonerna – det är 80 miljoner till fri entré på museer och 100 miljoner till den kommunala . Det ger inga fler jobb, för det är inga pengar till verksamheten. Det ger inga fler lärare i . Det ger inga fler anställda på museerna. Det är klart att detta gör skillnad för de privata museer som finns och som har entreprenörer och företagare som har satsat egna pengar – det ska vi vara glada och tacksamma för. De skapar många arbetstillfällen och bidrar till mer kultur till fler. Det är klart att det är skillnad om de måste ta ut en avgift medan de statliga museerna subventioneras än mer. Så är det även för de privata musikskolor som finns runt om i . Det är klart att detta gör en stor skillnad för dem. Ja, så är det kanske inte om man verkar i moderatstyrda . Där ger vi nämligen bidrag till den privata för att det inte ska bli så stor skillnad. Men jag var i . Där var det en glad miljöpartist, som var kommunalråd, som skröt om att det kostar per termin. Men jag träffade en privat musiklärare som tog ut en avgift på för att kunna driva sin verksamhet. Det är klart att skillnaden blir ännu större om man, som ni säger att ni vill, minskar avgifterna. Hur stimulerar man företagande och entreprenörskap genom att ge ökade subventioner till statlig verksamhet? Det är min fråga. 127 (M): Detta är en viktig fråga, som tar upp de olika delarna vad gäller kulturens betydelse i samhället. Kulturens egenvärde är oerhört betydelsefullt, och kulturen bärs av enskilda utövare som i frihet kan göra det de känner att de vill göra. är kulturen en väldigt viktig del i att utveckla samhället. Det är viktiga branscher som består av institutioner, statliga och kommunala. Men det är också väldigt många enskilda utövare som bär upp detta i de flesta områden. Det är det som min kollega värnar och vill ha en diskussion om. Precis som uppfattar jag det som att kulturministern inte är intresserad av den breda folkliga förankringen och av dem som utövar kulturen brett, som om vi gör fel saker riskerar att inte finnas. Då kommer det bara att finnas statliga, kommunala och regionala institutioner. Vi måste se båda sidorna av detta. Därför är jag lite oroad över kulturministerns svar. Liksom i den tidigare interpellationsdebatten ger svaret från ministern fler frågor än svar. Det är klart att man kan tycka att det är bra med fri entré – det förstår jag. Men man riskerar att förstöra den bredd av nya museer som har kommit. Kulturministern säger att publikutfallet för de museer som fanns inte påverkades. Men är det en helt annan verklighet än förra gången. Det är oerhört allvarligt. Bredden och mångfalden, som jag trodde att kulturministern värnade om, riskerar att försämras. Det finns många frågor. Kulturministern säger att regeringen har stärkt allianserna. Och kulturministern har väl inte bidragit med mer pengar till ? Det var ju alliansregeringen som gjorde kraftfulla revideringar av det avtalet och som såg till att vi gav bättre förutsättningar. Det som gör mig väldigt oroad i fråga om regeringens och kulturministerns insikt om detta gäller exportstrategin och Svenska institutets påverkan. i kulturutskottet har bland annat besökt Artipelag. Det är ett fantastiskt privat museum i närheten av . De säger: Vi skulle gärna vilja rikta oss utåt, men de statliga institutionerna ger så höga kostnader för att vi ska bidra, så vi har inte en chans. Det är bara de stora institutionerna som kan bidra, som har stora insatser att avsätta. Vi som är små kan inte bidra. Så ska det inte vara. Eller tycker kulturministern det? 128 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tycker att det är väldigt intressant att lyssna på moderata kulturpolitiker. Någon kan ju faktiskt tro att ni gjorde en massa satsningar , när ni hade makten och kulturministerposten, som vi nu har tagit bort. Sanningen är den att det inte finns ett enda område som vi inte är bättre på. Detta blir nästan på gränsen till tragikomiskt. Vad gör vi då för att fler kulturarbetare ska kunna utvecklas inom de kulturella och kreativa näringarna? Regeringens politik för KKN, som det sammanfattas, är i mycket ett samarbete mellan näringsminister departement och mitt departement och myndigheter, däribland och . Dessutom är det ett samarbete med UD i fråga om den exportstrategi som finns. I detta arbete är det förstås oerhört centralt att vi på olika sätt stimulerar småföretagande, små och medelstora företag, och skapar bättre förutsättningar för att människor med idéer och människor som vill bedriva en entreprenöriell verksamhet ska få möjlighet att göra detta och få möjlighet att överleva på sin ofta, till en början, skakiga verksamhet. Det är svårt att vara företagare och egenföretagare, vilket många kulturarbetare är. Just därför är det väldigt centralt i regeringens samlade politik för kulturella och kreativa näringar att vi har stärkt scenkonstallianserna och därmed, som jag sa i mitt första inlägg, gett skådespelare, musiker och dansare en ökad trygghet. Riksdagsledamot frågade: Hur? Det är en häpnadsväckande fråga från en riksdagsledamot som sitter i kulturutskottet. Svaret är: Ja, med pengar, med finansiering. Det är också centralt att vi har gjort en historisk höjning av biblioteksersättningen för att författare och upphovsrättspersoner ska få en större ersättning när deras verk lånas ut. På område efter område investerar vi, stärker vi och skapar bättre förutsättningar för kulturarbetare och för deras näringar. Jag har ytterligare exempel från den exportstrategi som finns. Det är en satsning om totalt 2016–2019. Då har vi särskilt betonat de små och medelstora företagen. Och vi arbetar just nu med ett särskilt lånegarantiinstrument inom ramen för Kreativa som kan komma att ha en stor effekt för de kulturella och kreativa näringarna i . Men som sagt: Scenkonstalliansernas förstärkning med 20 miljoner, till totalt 81,8 miljoner, är en viktig del av en arbetsmarknadspolitik, eftersom många kulturarbetare också är frilansare. 129 (M): Kulturministern frågar mig som moderat ledamot vad som hände under förra mandatperioden. Jag vet i varje fall att det i var fyra privata museer som startade: Fotografiska, Abbamuseet, och Artipelag. Det kändes väl som ett ganska bra klimat för dem att starta under alliansregeringen, så tydligen var i alla fall det bra. Vi sänkte skatterna, arbetsgivaravgiften för unga och skatter för företag och jobb, vilket gjorde att folk arbetade mer och kände att de kunde satsa. är det lite precis tvärtom. Det är varken kulturministern eller jag som skapar några jobb i , utan fyra av fem jobb kommer till i små och medelstora privata företag. Det gäller att se till att det är bra klimat för dem. Det ingår i de små kreativa näringarna, som tillhör kulturministerns område. Jag skulle vilja ta ett exempel: film. produceras inte så mycket film i eftersom det är för dyrt. Det finns 17 EU-länder som har produktionsrabatter. Jag undrar om kulturministern ser det som ett problem eller inte och inser att man kanske måste göra något åt det, så att filmproducenterna kommer tillbaka. Man kan prata med kreativa näringar som modeindustrin, där H&M är störst. De står för den största delen av exporten och klarar sig bra. Men talar man med de mindre företagen pratar de om problem med kapitaltillskott, exportstöd och skatter. Det tangerar andra områdena än kulturministerns, förstår jag, men jag skulle ändå vilja höra om inte kulturministern har någon strategi tillsammans med andra departement för att komma till rätta med de här problemen. Det är ju viktigt, för det är här som jobben skapas. Därför blir min fråga helt enkelt om regeringen verkligen inte har någon strategi för att stimulera privata initiativ som gör det möjligt för fler kulturarbetare att utveckla sina verksamheter genom eget arbete och företagande. Har regeringen en strategi för detta, eller har man det inte? 130 (M): Det är alltid lika spännande att höra kulturministern försöka förklara och svara på de frågor som vi ställer här i kammaren. Jag tycker att det är jättebra om kulturministern kan ändra den exportstrategi som är lagd, så att också Artipelag och andra privata museer kan vara med och marknadsföra . upplever de en helt omöjlig situation på det området. Lycka till, kulturministern! Det finns faktiskt fler kulturutövare än dem som finns i allianserna. Därför är det oerhört viktigt att man på olika sätt stöder andra initiativ, till exempel Kulturakademin Trappan, som ser till filmarbetarna, de som står bakom kameran, de som klipper filmer. Det är jätteviktiga delar av den nya filmpolitik som kulturministern säger sig vilja värna om. Kulturministern tog inte upp något om kultursamverkansmodellen, som tydligen tittar på . Kan kulturministern berätta för oss vad man ska titta på när det gäller regionalt drivna kulturella och kreativa näringar, så att vi vet och kan förbereda oss på vad som kommer? Det är oerhört viktigt att privata och offentliga aktörer får lika spelregler, så att vi kan få en mångfald i samhället kring de kulturella näringarna. Det är viktigt att leda utvecklingen – inte, som kulturministern säger när det gäller filmpolitiken, att man ska följa utvecklingen. Man ska leda utvecklingen. Tänker kulturministern göra det? 131 Kultur- och demokratiminister (MP): Självklart krävs det samarbete mellan olika ministrar och olika departement för att skapa bästa förutsättningar för små och medelstora företag. Som jag sa inledningsvis är det just det vi gör. Näringsminister och jag samarbetar, och våra departement och myndigheter samarbetar. I de strategier och den exportstrategi som vi har finns också en särskild betoning på kulturella och kreativa näringar. Vi ser också över hur vi på andra sätt kan stärka för att stimulera och skapa förutsättningar för att kulturarbetare i än större utsträckning än ska känna att den svenska arbetsmarknadspolitiken och det svenska näringsklimatet och företagarklimatet är ett klimat där de vågar satsa och investera. Där spelar också allianserna stor roll. Självklart finns det konstnärer och kulturarbetare utanför dem. Men den förstärkning som vi har gjort har varit avgörande och viktig för att fler ska våga utbilda sig och våga tro på att man kan leva och överleva som konstnär inom scenkonstområdet. Mer behöver göras. Detta är ett område som inte bara är en svensk angelägenhet utan inte minst en europeisk angelägenhet. Därför är det spännande med de olika instrument som ska tas fram för att kunna stimulera investeringar inom kulturella och kreativa näringar. Jag är övertygad om att mycket mer behöver göras.