prot · H309116 · 2016-06-09 00:00:00 — är ett land som vi hoppas ska öppna sig genom den öppning som kommer till följd av hävande av tidigare sanktioner. Men det sker fortfarande godtyckliga frihetsberövanden, och opposition och journalister sitter i fängelse. Det är någonting som är fortsatt allvarligt. Om kubanerna ska få en frihet och demokrati och mänskliga rättigheter respekterade fullt ut får röst inte tystna. Vi måste vara en stark röst i EU för detta. Det är bra att vi här har ett tillkännagivande från hela utskottet. Jag kunde ha berört och rohingyafolket. Jag kunde ha berört som ger förtrycket ett ansikte. Det ger mänskliga rättigheter till en person, nämligen ledaren i , och övriga får icke del. För tids vinnande går jag över till , vår stora granne. Även här finns det nämligen ett tillkännagivande från utskottet som jag välkomnar. Det är delvis ett bifall till den motion som har haft men också motioner från Liberalerna och , tror jag, men åtminstone från Liberalerna. Det är välkommet och viktigt. har när det gäller mänskliga rättigheter också gått i fel riktning. är en av dem som markerar. Det är tydligt vad som händer i östra och norra . Det är våld mot journalister, våld mot hbtq-personer. MR-försvarare möter själva våld, trakasseras på olika sätt, hotas, fängslas och till och med mördas. Human Rights Watch rapport pekar på hot mot yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Oberoende kritiker tystas, civilsamhället dräneras, och det blev värre 2015. Jag var själv närvarande när , som mördades utanför , begravdes. Det var väl den sista större manifestationen som gjordes på . Det går inte att undgå och i det här sammanhanget. olagliga, folkrättsvidriga annektering av har erkänt att han låg bakom och planerade. Det framgick tydligt av en dokumentär som visats också på rysk tv. Det finns en militär närvaro, och får inte rätt till sitt eget territoriums gränser. är ett land som inte har erkända gränser i vårt . Vi har sett hur man har kidnappat personer från ukrainskt territorium till ryska fängelser. Vi kunde se ett utbyte av Savtjenko, som berörs i betänkandet, mot andra fångar. Men vi ser fortfarande att det finns andra som är kvar. fick till exempel så sent som nej i högsta domstolen. Han är dömd till fängelse – en filmmakare från som har minderåriga barn som inte ens får brevväxla med sin pappa i rysk fångenskap. Detta är naturligtvis fullkomligt oacceptabelt men är ett kvitto på de mänskliga rättigheterna i . Att krimtatarerna, vars ledare var här, har fått sitt parlament mejlis stängt och att de klassas som terrorister är ytterligare ett exempel. Krimtatarerna riskerar på nytt att drivas på flykt. Flera är på flykt men i . Vi har också sett att antog nya lagar. Det räcker inte med foreign agents. Det måste mer till. Här har man nu skapat ett utrymme för myndigheterna att mer fritt ge sig på NGO:er och företag som man anser är oönskade av en eller annan anledning. Detta oönskade kan också leda till att privatpersoner i som har haft kontakt med oönskade krafter får fängelse . Det är naturligtvis fullkomligt oacceptabelt. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Detta betraktas av vissa som russofobi. Men det är en verklighet som drabbar den ryska befolkningen och den ukrainska befolkningen men också den befolkning som lever i , för att ta några exempel. Jag kan konstatera att i går togs tio nya hektar i av rysk militär. De annekterades på nytt. Gränsen flyttades i Kareli. Det pågår en krypande annektering av georgiskt territorium. var det 105 byar som togs, och man säkrade rysk överhöghet när det gäller oljeledning. delades två nya byar av denna krypande annektering. Detta ses inte så ofta i de svenska medierna, men det är viktigt att uppmärksamma detta, för det är en del i samma mönster, i hur vår stora granne i öster agerar. Vi hoppas, herr talman, att vi ska kunna samtala och stötta de modiga ryska oppositionella, för de finns. Tyvärr är alltför många av dem utanför territorium, eftersom de hotas hårt om de finns där. Det finns ändå ett litet hopp om en framtid där ändrar sig, ger mänskliga rättigheter ett reellt innehåll och slutar hota sin omgivning. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag inklusive de två tillkännagivandena och avslag på reservationerna. 152 (V): Respekt för de mänskliga rättigheterna borde vara en självklarhet. De flesta länder har skrivit på FN:s konvention om mänskliga rättigheter, och i stort sett alla länder i har skrivit på den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Trots detta pågår i denna stund och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna runt om i världen. Tyvärr finns det inte tid för att gå in på alla områden och länder, utan jag har valt att fokusera på tre av de länder som berörs i betänkandet, nämligen , och . Ett av de länder där situationen är mycket allvarlig är , vilket också utskottet konstaterar i sitt betänkande. Åsikts‑, yttrande‑, tryck‑, förenings‑, mötes‑, demonstrations- och religionsfriheterna är starkt inskränkta. Rättssystemet och rättssäkerheten uppvisar stora brister. Fria fackföreningar är förbjudna, och det saknas skydd för strejkrätten. Både inhemska och utländska organisationers möjlighet att verka har kraftigt begränsats genom ny lagstiftning, är det land i världen som avrättar flest personer. Enligt uppskattningar avrättades ca 10 000 personer , vilket är en oerhört hög siffra. Utskottet konstaterar mycket riktigt att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och utgör ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Det är bra att arbetar för ett globalt avskaffande av dödsstraffet och att det är en prioriterad fråga i utrikespolitik. Det finns anledning att fråga sig hur kan vara världens största marknad för transplantation av mänskliga organ utan att man har något fungerande system för detta. Enligt organisationen in finns vittnesmål som berättar om hur organ har stulits från samvetsfångar, främst utövare av falungong men även från andra. Detta bekräftas även av den oberoende rapport som den kanadensiska advokaten och människorättsaktivisten publicerat. Detta är en fråga som måste utredas betydligt bättre och som har fått alltför lite uppmärksamhet av omvärlden. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Mot den bakgrunden är det av stor vikt att intensifierar sina påtryckningar både bilateralt och i internationella sammanhang med syfte att ska respektera de grundläggande mänskliga rättigheterna inom alla områden. När Afrikanska unionen, AU, utropade till ”Året för mänskliga rättigheter i ” tändes förhoppningar i både och omvärlden. som konflikter, politisk instabilitet och fattigdom hindrar många från att åtnjuta sina rättigheter och leva ett värdigt liv är möjligheterna i stora. Den socioekonomiska utvecklingen märks tydligt i många länder, och stora framsteg har skett inom en rad områden. Men utmaningarna är fortfarande stora. I betänkandet tar man upp och pekar bland annat på hur terrorgruppen har utsatt civilbefolkningen för terror, våldtäkt, mord och kidnappning i stor omfattning. Men även grannländer som och har drabbats hårt av terrorn. Vi får inte heller glömma de brott som begås av i främst och . Enbart i har mer än 2 miljoner tvingats lämna sina hem . Hundratusentals flyktingar från och lever under svåra förhållanden i överfulla läger i och . Men även regeringsstyrkorna har gjort sig skyldiga till grova övergrepp, vilket bekräftas av . Utskottet tar upp vikten av att motverka straffrihet och noterar att , , har inlett en preliminär utredning om möjliga brott mot mänskligheten och krigsbrott som kan ha utförts av Boko Haram eller nigerianska säkerhetsstyrkor. Det är ett arbete som det finns all anledning att följa på nära håll. Utskottet pekar också på vikten av biståndsinsatser i för att minska fattigdomen i landet och därmed motverka radikalisering och religiös extremism och för att se till att landets oljeinkomster på ett mer effektivt sätt används till utvecklingsinsatser. anser även att de multinationella företagen måste ta sitt ansvar för att en större del av oljeintäkterna kommer nigerianerna till del och den omfattande miljöförstöringen och korruptionen upphör. Vi ser också med stor oro hur fortsätter att kränka de mänskliga rättigheterna på en rad olika områden. Särskilt oroande är diskrimineringen och våldet mot hbtq-personer men även diskrimineringen av nationella minoriteter som krimtatarerna. Rätten till yttrande- och mötesfrihet är starkt begränsad. Myndigheterna dominerar såväl tryckta medier som radio och tv och har ytterligare utökat kontrollen över internet. Frivilligorganisationer har utsatts för trakasserier och repressalier. Ett växande antal personer har gripits och åtalats för att ha kritiserat staten och för att ha innehaft material som anses vara extremistiskt eller på annat sätt olagligt enligt en vag lagstiftning gällande nationell säkerhet. delar utskottets oro över att antog en ny lag som ger den ryska rätten att slå fast att beslut av och andra internationella domstolar är ogenomförbara om bedömningen görs att de står i strid med den ryska konstitutionen. Vi håller med om att ska vara en stark röst för internationella domstolar och för att internationella åtaganden och domar efterlevs. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Vi delar till fullo utskottets uppfattning att olagliga annektering av och militära närvaro i östra utgör flagranta brott mot folkrätten. Vi ställer oss också bakom en fortsatt konsekvent sanktionspolitik gentemot så länge annekteringen och den militära närvaron i östra fortgår. Det är av största vikt att i relationerna med verkar för och stöder demokratiska värderingar och respekt för mänskliga rättigheter och påminner om att även har ställt sig bakom dessa i egenskap av medlem i . Vi håller med om att det är betydelsefullt att tydligt markerar mot en alltmer auktoritär regim i Kreml och fördjupar relationen med medborgarna och civilsamhället i för att försvara, upprätthålla och förbättra de mänskliga rättigheterna. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 153 (L): öppnade på härifrån. Det var ett tiotal konstnärer och skribenter från hela världen som skulle belysa värdet av yttrandefriheten i samband med det 250-åriga svenska jubileet. Det är ganska lätt att inse att vi lever i ett land där yttrandefriheten är självklar. Men om vi tittar globalt ser vi att den är få förunnad. I har hundratals nyfödda spädbarn dött helt i onödan . Mödravården står handfallen precis som resten av sjukvården. Det finns ingen mat och ingen elektricitet där. Folket svälter, oppositionen tystas och våldet är så utbrett att människor inte vågar gå utanför hemmen längre. Det rapporteras om hur venezuelanska aktivister har sköljts i vatten och attackerats för att sedan få sina könsorgan misshandlade med elektriska stötar. Allt detta sker i fredstid i ett land rikt på naturresurser därför att det socialistiska experimentet återigen testats och misslyckats. Också på fortsätter människor att offras på socialismens altare. Förtrycket är hårt. Landets problem framställs ibland som något slags konflikt mellan diktatorn och det demokratiska , när det i själva verket handlar om en konflikt mellan och de kubanska medborgarna som han aldrig har låtit rösta i fria och demokratiska val. genomfördes ännu ett farsliknande val i – . Enligt valobservatörer var omröstningarna långt ifrån demokratiska. I är mer än 200 000 barn internflyktingar. har larmat om att en halv miljon barn far illa både psykiskt och fysiskt. krig lämnar stora ärr på en redan utsatt befolkning. tog ett steg närmare totalt yttrandeförbud. Ledarna för oppositionsgruppen al-Wefaq, som har dömts för att ha kritiserat regimen i sina anföranden, fick se sin fängelsetid mer än dubbleras i en domstol. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Mitt på ligger Somaliland som var ett brittiskt protektorat. Då blev landet en självständig stat som sedan blev en del av , och krig bröt ut. Stora flyktingvågor skapades efter bombanfall från regimen i . Det har gått Somaliland deklarerade sin självständighet. Vi liberaler vill gratulera till en god demokratisk utveckling i ett område som annars kantas av diktatur, terrorism och fattigdom. Det är därför som vi har valt att göra ett särskilt yttrande, eftersom vi tycker att utskottsmajoriteten har varit alldeles för njugg och svag när det gäller att faktiskt berömma det enorma demokratiska framgångsexempel som Somaliland har varit. Jag var valobservatör i det första presidentvalet som ägde rum , och ANC arrangerade en styrka. Det var fantastiskt att se på plats. bör jobba mycket skarpare för att stötta den goda demokratiska utvecklingen på plats. Den som har följt Assads oljefatsbombningar i inser att han inte skyr några medel när han förtrycker landets folk. ser vi hur de islamistiska terroristerna i Daish förföljer och utsätter kristna för folkmord. De har tvingat hundratusentals assyrier att fly från Nineveslätten i . Deras utplånande av i och Baaltemplet i syriska världsarvsstaden är en kränkning av hela vår civilisation. I har det inte hållits val på över . Korruptionen är omfattande, homosexuella förtrycks, kritiska röster tystas och den antisemitiska våldspropagandan flödar utan att ansvariga reagerar. Kvinnor har inte samma rättigheter som män. I går skedde ännu ett fruktansvärt terrordåd i där tre personer mördades i en saluhall mitt i turistkvarteren. Vi har också sett att det har blivit värre för många kineser i diktaturens . Den kinesiska regeringen har startat en kampanj mot människorättsaktivister, människorättsförsvarare, som myndigheternas kontroll över internet, massmedier och universitet har skärpts enormt mycket. sitter sin 5 373:e dag i ett eritreanskt fängelse. Den lista som jag har tagit upp är såklart inte uttömmande. Men globalt backar demokratin . Vi liberaler vill att demokrati ska vara huvudmålet för den svenska utrikespolitiken. De minst fria länderna är nämligen ofta också de fattigaste. Rätten att just rösta och yttra sig är särskilt avgörande för kvinnor. Därför behövs det en tydlig feministisk utrikespolitik. Det går inte att göra skillnad på demokrati och feminism här. Utan en fri diskussion är det dessutom fullkomligt omöjligt att krossa de konservativa och patriarkala normer som håller tillbaka miljarder flickor och kvinnor världen över. Flickor som förvägras utbildning förblir beroende av män. Om kvinnor i fattiga länder inte ens kan välja sina lagstiftare blir det sällan satsningar på mödravård eller sexuella och reproduktiva rättigheter. Vi vet också att demokratiska länder är mindre benägna att falla samman, och det är inte lika stor risk att de blir en grogrund för extremism. I länder som demokratiseras får starka allierade för framtiden. Här är vi liberaler stenhårda med att biståndet måste fungera både som piska och som morot. Stater som genomför demokratiska reformer i rätt riktning och minskar korruptionen ska belönas via det svenska biståndet. Men för stater som fortsätter att begå våld mot medborgarnas mänskliga rättigheter måste biståndet fasas ut mycket tydligare. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Jag är därför besviken på att den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen har närmat sig exempelvis och att har hållit kafferep i den fortfarande kommunistiska diktaturen som om det vore 1968. Det var fel av regeringen att rösta för att frysa sanktionerna mot . styr järnhårt sista diktatur. Jag undrar ibland vad det är för önsketänkande som får inte minst socialdemokrater att år fortsätta att ge bistånd till korrupta stater som inte förändrar sig. Det är ett tämligen kravlöst bistånd på många fronter. Här tycker vi liberaler inför valet att det måste vara fullkomligt självklart att stödet till odemokratiska länder måste göras om i grunden. På tal om just sanktioner och krav talar vi mycket i denna kammare om det hot som den utgör mot sina grannländer. Det gjorde jag själv i debatten om . Jag skulle här också vilja tala om den fysiska och psykiska misshandel som den utsätter sin egen befolkning för. registrerar alla politiska organisationer som får finansiering från utlandet som just utländska agenter. Helt godtyckligt lagförs de också för helt andra brott, som att ha brutit mot brandföreskrifter eller skattelagstiftningen. vet vi att valfusket har varit utbrett både inom den verkställande och inom den dömande makten. problem är att politikerna fuskar sönder det sköra frö till demokrati som faktiskt ändå fanns och i någon mån fortfarande finns trots den hårda repressionen i landet. förbjöd och försvårade den ryska situationen för hbtq-organisationer. ser vi hur den homofoba retoriken blir mer vulgär och våldet mot homosexuella alltmer omfattande. infördes en ny lagstiftning mot den som förolämpar känslorna hos religiösa. antog Kreml en lag som skärper straffen för extremism, men som i själva verket går ut på att försvåra för enskilda organisationer och aktivister. Läget för ryska medborgares mänskliga rättigheter innebär en svår balansgång för som vår medkänsla och vår vänskap med det ryska folket, som törstar efter demokrati och frihet, behöver vara starkare än någonsin i dessa svåra tider. som stat måste vara hård i alla bilaterala kontakter och tydlig i sin kritik mot den auktoritära regimen. Kom ihåg att det är modiga individer som förändrar världen! Utan ryska demokrater kommer ingen rysk demokrati att växa fram. Jag är därför glad att ett enigt utskott ställer sig bakom Liberalernas motion om att just ha en skarpare politik gentemot . Även hade motionerat i samma fråga. När vi satt i alliansregeringen öppnade vår ambassad i ett internetkafé för dissidenter som ville ta del av ocensurerad information. Kaféet var vid sidan av det amerikanska konsulatets kafé en av få platser där kubaner faktiskt kunde kommunicera fritt . Den svenska ambassaden i blev på samma sätt en mötesplats för fria krafter i det vitryska samhället. Vi behöver fler modiga frihetsprojekt på denna front för att stötta människor i diktaturer att få tycka, tänka och tro fritt. Jag hoppas att den rödgröna regeringen är beredd att öronmärka mer bistånd till frihetsaktivister på denna front. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik I katalogen för Ordets akt skriver den irakiska fristadsförfattaren att svenskar är så vana att tänka och säga det vi vill att yttrandefriheten har blivit lite som luften vi andas – vi behöver liksom inte fundera över den längre – men att vi får aldrig ta det fria ordet för givet. , med sin 250-åriga yttrandefrihet, behöver vara en förebild för människor världen över. Jag håller med. Om inte vi vågar stå upp för demokratiska värderingar, vem ska då göra det? 154 (SD) replik: Det går inte att ta miste på stora engagemang för Somaliland. All respekt för det! Jag har precis som varit där på besök och drivit frågan på olika sätt. Jag har även sett att hade en interpellationsdebatt – det var ganska länge sedan, men ändå – med dåvarande minister om att borde vara en pionjär i frågan, driva på för att våga ta ställning för ett erkännande av Somaliland och driva detta inom det internationella samfundet. Därför undrar jag: när frågan om ett tillkännagivande till regeringen om att erkänna Somaliland och driva detta i andra sammanhang är uppe på bordet – varför stöder inte detta? Varför tänker rösta nej till ett tillkännagivande om att erkänna Somaliland som en självständig stat? Det finns ju ett stort engagemang och stöd för Somaliland. Vad jag förstår är det väldigt viktigt för dem som bor där och har deltagit i strävan efter framgångar för området att få ett erkännande från ett annat land – och från ett land i . Personer jag har varit i kontakt med säger att det skulle betyda oerhört mycket för dem. Jag undrar varför inte stöder det? 155 (L) replik: Efter att ha varit tämligen ensam i denna riksdag och kammare om att uppmärksamma Somalilands öde tycker jag att det är bra att det nu finns fler politiker och partier som gör det. arrangerades ett seminarium här i riksdag av den moderata riksdagsledamoten , och där tog vi bland annat upp att vi kanske borde ordna en tvärpolitisk studieresa med flera olika partier för att se till att fler upptäcker denna oas av demokrati. Som jag nämnde tidigare besökte jag landet första gången , då jag var valobservatör i det första presidentvalet, som internationellt bedömdes ha en mycket hög nivå. Jag återvände också till landet 2006. därefter har Liberalerna som enda svenskt parti varit med och försökt stötta demokratin väldigt konkret och praktiskt. De första kvinnorna som blev invalda i det somaliländska parlamentet var faktiskt de som bland annat jag varit med och tränat. Även om Somaliland inte är en erkänd nation tog jag också som EU-minister alltid emot somaliländska ministrar och representanter när de besökte . Jag tror att man ska vara medveten om en sak. Jag är själv väldigt för att Somaliland ska få sin hett efterlängtade frihet, men det är inte en resa som kommer att gå över utan ett politiskt perspektiv som måste byggas upp. Jag vill också betona att det finns många andra politiska frågor som har varit uppe i denna debatt och som vi liberaler kan hålla med om. finns det inte ens motioner på de fälten; ibland täcker man inte allting. Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Det vi har gjort är dock att lägga in ett tydligt särskilt yttrande: Om Somaliland ska kunna bli en erkänd nation, vilket jag tror kommer att ske , måste man ha en politisk strategi och en väg framåt. Det handlar inte bara om att utropa en nation över . gick den rödgröna regeringen ut med att skulle erkännas och bli självständigt. Man trodde att många länder i skulle följa efter, men inte ens socialdemokratiska regeringar i har gjort det. Det är den tanken jag tror att man måste få med sig. 156 (SD) replik: Nej, självklart går inte utvecklingen över . Vad gäller erkännandet av är det någonting vi inte stöder, bland annat med tanke på de brister förtjänstfullt tog upp. Det gäller bland annat antisemitisk propaganda, bristen på val och så vidare. Vi är alltså helt överens i den frågan. Jag tycker absolut att det är jätteviktigt att stödja Somaliland genom bistånd och olika insatser för att främja landets utveckling. Vi vill gärna vara med och stödja sådana initiativ om det skulle komma sådana motioner från Liberalerna – eller kanske att vi lägger fram förslag om det i vår biståndspolitik. Men det ena behöver inte utesluta det andra. Om gick ut och erkände Somaliland skulle det vara ett stort erkännande för landet, och det skulle kanske också sätta fart på fler länder i . Så som situationen ser ut tycker jag att landet förtjänar ett erkännande , efter all den strävan man lagt ned. Jämfört med andra länder och områden som kanske har fått erkännanden tycker jag definitivt att Somaliland förtjänar ett erkännande . Jag vill fråga igen varför inte kan stödja ett sådant tillkännagivande till regeringen. 157 (L) replik: Det finns alltid en politisk verklighet vi måste ta hänsyn till i vår dagliga gärning; det kan jag koppla tillbaka till inte minst utifrån mina som minister. Många av oss är ju passionerade vänner av att också det västsahariska folket ska få sin frihet och självständighet . Det kommer inte att hända genom att enskilda länder utropar deras självständighet, utan det kommer att hända genom att man får ett FN-spår på gång igen – och framför allt genom att man ser till att det västsahariska folket får folkomrösta om sin framtid. Det måste vi stärka väldigt snabbt. Om man nu önskar att Somaliland ska bli erkänt och självständigt, vilket jag tror att vi gör båda två, bör vi som första steg se till att den rödgröna regeringen häver reserekommendationerna. Städer som är mycket trygga; utsåg huvudstaden till tryggaste huvudstad .