prot · H30980 · 2016-03-15 00:00:00 — Reformer som är genomförda, duktiga svenska företag och flitiga svenska människor som går till jobbet ger en stark ekonomi. Den del som finansministern är ansvarig för, offentliga finanser, går det däremot mindre bra eller rent ut sagt dåligt för. Det finanspolitiska ramverket bryts, och underskotten växer framöver. Jag delar därför finansministerns bedömning att man måste göra skillnad på svensk ekonomi och offentliga finanser. Svensk ekonomi bidrar alla människor till. Offentliga finanser har finansministern ansvar för, och det är just de offentliga finanserna som inte håller måttet. 57 (S): Det är sant att jag använde ordet svekregering, men det var på grund av att använde det. Jag konstaterade bara att nu har hittat på ett nytt ord: svekregeringen. Anklagelserna och påståendena är direkt falska, och det var det jag talade om i mitt förra inlägg. Jag får väl kanske upprepa det, eftersom upprepar sitt budskap att vi har svikit pensionärerna. Det var ju och borgarna som införde pensionärsskatten. För varje steg man sänkte skatten, med det så kallade jobbskatteavdraget, växte klyftan mellan löntagare och pensionärer. är det enda land i hela som beskattar pensionärer högre än löntagare, och det var den förra regeringen som införde den här skatteklyftan och till och med utökade den med varje jobbskatteavdrag. Det vi har lovat är att vi ska avveckla pensionärsskatten. Det kan ta tid, men vi har lovat att vi ska göra det. Vi har ju redan tagit första steget. De som har lägst pensioner, garantipensionärer, har helt befriats från pensionärsskatten. Även en del som har lite mer pension har fått en skattesänkning, så att de har närmat sig löntagarna i skatt. Om man då talar om svek undrar jag lite över det och sa när de gick till val , att det var en fråga som den moderata och borgerliga regeringen skulle bedömas efter, och det var arbetslösheten. Det var den viktigaste frågan och den som man skulle bedöma regeringen utifrån. Det vill säga: Lyckades man inte med arbetslösheten var det ett misslyckande för den moderata och borgerliga regeringen. Det som hände var att arbetslösheten ökade. Den borgerliga regeringen fick till och med två mandatperioder på sig, men det blev inte bättre utan bara sämre. Det var helt uppenbart att arbetslösheten kraftigt hade ökat, i synnerhet långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten, vilket är väldigt allvarligt eftersom det kan leda till en utslagning av människor som i värsta fall aldrig kommer tillbaka till arbetsmarknaden. Därför måste jag säga att jag blev förvånad över att vi efter denna korta tid vid makten anklagas för det ena sveket efter det andra. Sveket mot pensionärerna är ju ett svek som står för. Jag måste säga att jag är förvånad över de här grova anklagelserna. Dessutom anklagas jag för att också tycka att det är en svekregering, bara för att jag upprepar det uttryck som har kommit på. Jag blir faktiskt överraskad. Jag tycker att frågan ska ställas hur man förklarar att inte lyckades med den fråga som man gick till val på i två val, arbetslösheten. vill man köra samma recept med skattesänkningar än en gång. Varför skulle det sluta annorlunda den här gången? Det är den stora frågan. När det gäller svek och vallöften har vi socialdemokrater redan bockat av en stor mängd av våra vallöften – detta trots att vi tvingades att agera med en borgerlig budget, eftersom vi tyvärr inte fick igenom vår budget i första skedet. Det tycker jag är ett väldigt bra resultat efter en så vid makten. Vi har varit tydliga och konkret visat vilka vallöften vi har bockat av, och vi kommer naturligtvis att steg för steg bocka av alla. Jag måste säga att jag är lite överraskad av den hårda tonen efter denna korta tid vid makten när vi trots allt har bockat av så mycket och där den förra regeringen har en del svar att ge till väljarna utifrån löften. 58 Finansminister (S): oroar sig över läget i statsfinanserna. Men är det något borde oroa sig för är det effekterna av med moderat politik. Det vi ser är att statsfinanserna har förstärkts nu när vi har en ny regering, medan de med alliansregeringen försämrades . Under själva finanskrisen var detta välmotiverat, men man fortsatte gladeligen att sänka skatten, mest för dem som tjänade mest, även när konjunkturen vände. När vi tog över regeringsmakten var inte statsfinanserna i ett sådant skick som de bör vara. Därefter har vi lagt om finanspolitiken i en mer ansvarsfull riktning. Det ska oroa sig för är inte en socialdemokratisk och miljöpartistisk regerings politik, utan det är resultatet av hans egen politik. De resultat vi såg med en moderatledd alliansregering var sämre statsfinanser, högre arbetslöshet, högre ungdomsarbetslöshet, högre långtidsarbetslöshet och skolresultat som föll snabbare än i något jämförbart land. Den oro känner ska han nog rikta inåt snarare än utåt. 59 (M): återkommer till begreppet svekregering, och det har sin grund i precis det jag påtalar. Man har lovat att sänka skatten för pensionärerna men höjer i stället skatten för 200 000 pensionärer. Man har lovat att inte röra RUT- och ROT-avdragen men halverar RUT-avdraget och försämrar ROT-avdraget. Man har lovat att inte höja skatten för vanliga löntagare men höjer skatten för 1,3 miljoner löntagare. Man har lovat att inte höja bensinskatten men höjer den. Då är det ett svek, och en regering som sviker är självklart också en svekregering. Det stora sveket, herr talman, är dock kring de offentliga finanserna. Vissa saker behöver ställas till rätta i en debatt och en diskussion. Under alliansregeringen blev jobben i , trots djup internationell lågkonjunktur och kris, 350 000 fler. Vi sa: Utvärdera oss på jobben! Och man fick utvärdera oss efter 350 000 fler jobb. hade också när den här regeringen tillträdde EU:s starkaste offentliga finanser. Inte i något annat land i Europeiska unionen var de offentliga finanserna lika starka och välskötta som i . Det är därför oroväckande att finansministern så snabbt har kunnat ändra på den bilden genom att skapa stor osäkerhet kring finansiell stabilitet och de offentliga finanserna. Det är glädjande att finansministern gång på gång lyfter fram också det nionde alliansåret i svensk ekonomi, 2015, då styrdes med alliansbudget. Tack vare tidigare alliansreformer kunde ekonomin prestera väldigt väl. kunde vi också med en alliansbudget halvera de underskott som fanns från krisen. Det var en mycket väl avvägd budget som hjälpte och som gjorde starkare. Det är nu när vi har en socialdemokratisk och miljöpartistisk budget som vi däremot ser hur problemen hopar sig. Jag är ödmjuk inför att det inte är lätt att få ihop en budget med , och den mycket vänsterinriktade socialdemokrati som sitter på många av departement. Men det är oroväckande när och säger att regeringen överskattar intäkterna som vissa reformer ska medföra och framför allt när samma myndigheter säger att regeringen gravt underskattar utgiftsökningarna som vissa reformer medför. Vi har alltså expertmyndigheter som tydligt säger till regeringen att de intäktsökningar som beskrivs troligen inte kommer att slå in och att de utgiftsökningar som regeringen talar om är gravt underskattade. På detta sätt gräver man gradvis ett stort hål i offentliga finanser. Vi har ramverk och budgetregler som ska respekteras. Men man ska inte förledas att tro att skattehöjningar, bidragshöjningar och förändringar av de ekonomiska villkoren inte också påverkar vad människor gör med sin tid, sina pengar, sina arbetsinsatser, sina yrken och sina utbildningsval. Här påtalar ledande experter tydligt att regeringen gör felaktiga bedömningar. På kort sikt kan man givetvis göra så här, från budget till budget. Men vad skapar det för situation i ? Jo, vi får ett budgethål som någon kommer att behöva fylla efter eftersom de offentliga finanserna gradvis och långsiktigt har försvagats. De offentliga finanserna försvagas inte bara . har tydligt inskärpt att regeringen bryter mot det finanspolitiska ramverket. Det är alltså mycket allvarlig kritik från ledande experter, från expertmyndigheter och från regeringens eget finanspolitiska råd. Men över detta verkar finansministern inte det minsta bekymrad. Det bekymrar mig mycket. 60 (S): upprepar än en gång att jag skulle kalla regeringen för svekregering. Då upprepar jag än en gång att det är uttryck. Jag tycker att det är malplacerat med tanke på det största sveket av alla: arbetslösheten och att vi fortfarande inte har fått svar på varför den borgerliga regeringen inte fixade jobben. Och vill ni lösa problemet med samma politik. När det gäller pensionärerna har vi tagit bort pensionärsskatten helt för garantipensionärerna, och den grupp som får lite mer i pension har fått sänkt pensionärsskatt. Det är alltså ett falskt påstående. Dessutom var det den borgerliga regeringen som införde pensionärsskatten. Det stora flertalet pensionärer har fått bättre pension på grund av att tillväxten och sysselsättningen har ökat och arbetslösheten minskat. får vi höra att skattehöjningarna innebär en kris för vårt land. Utvecklingen visar snarare på det motsatta, och det är åtminstone ingen kris. Andra faktorer spelar naturligtvis också in, men det är väsentligt att vi får ordning på finanserna. Vi har redan halverat budgetunderskottet. Att vi skulle skapa ett budgetunderskott är ytterligare ett falskt påstående. Det skapades ju under den förra regeringen. Vi har som sagt redan halverat det och kommer att minska det ytterligare. Jag ställer mig frågande till detta. Det hade varit mer på sin plats att tala om en svekregering när regeringen har suttit och om man då tycker att det finns mycket som regeringen inte har uppfyllt. Men regeringen lyckades trots svåra förutsättningar och med en borgerlig budget lägga om arbetsmarknadspolitiken redan innan årets budget kom på plats. har vi också börjat genomföra våra reformer. Det har alltså gått snabbt. 61 Finansminister (S): Regeringen har sedan den tillträdde genomfört viktiga och kraftfulla åtgärder för att vända utvecklingen i . Vi har tagit ett fast grepp om statsfinanserna och vänt den utveckling som rådde på när jobbade där och underskotten ökade. I stället ser vi nu en positiv bana för de offentliga finanserna. Vi har tagit tag i arbetsmarknadspolitiken. I stället för att låta människor går arbetslösa månad ut och månad in jobbar vi med aktiva insatser för människor som tidigare befann sig i fas 3 och inte minst för ungdomar. Vår bedömning är att det är olyckligt om ungdomar ska behöva gå arbetslösa månad ut och månad in. Vi har också genomfört viktiga satsningar för att förbättra utvecklingen i skolan, stärka sjukvården och äldreomsorgen samt förstärka våra socialförsäkringar. Tillsammans är ordning och reda i de offentliga finanserna, aktiv arbetsmarknadspolitik, trygg välfärd och starka, fungerande socialförsäkringar en central del av den svenska modellen, som vi alla brukar vara så stolta över och berätta om när vi är utomlands. Det är en politik som regeringen kommer att fortsätta med, för vi menar att det är viktigt att bygga starkt och skapa framtidshopp och framtidstro genom en aktiv politik och en ansvarsfull finanspolitik. 62 (M): En av frågorna i interpellationen berör ansvaret för de offentliga finanserna. Det handlar om skötseln av de offentliga finanserna men också om transparensen i de offentliga finanserna och de åtgärder som regeringen vidtar. Att vara transparent och öppen och diskutera hur man sköter ekonomin och hur det påverkar jobb och tillväxt när man sjösätter reformer bidrar till ett bättre samhälle och ett starkare . Tyvärr grumlas detta av regeringen eftersom man inte på ett tydligt sätt vill redogöra för de skattade effekterna av de reformer man vidtar. Det blir grumligt och oklart när finansministern står i talarstolen och säger att man nu har en bättre bana för offentliga finanser. Vilken bana då? På vilket sätt redovisas det? När redovisas det? I vilket sammanhang redovisas det? prognos visar att banan för offentliga finanser inte alls går mot ökade överskott eller ens mot överskott över huvud taget. Vi går inte ens mot balans eller mot mindre underskott, utan går mot ökade underskott, från av bnp till 1,1–1,av bnp. Om detta hörs inga kommentarer från finansministern, som givetvis befinner sig under ett mycket stort utgiftstryck från , från den socialdemokratiska vänsterfalangen och från . Hon ska uppfylla många önskemål med de pengar hon har till sitt förfogande. När en finansminister inte kan hålla emot det utgiftstryck som finns i politiken riskerar det att drabba hela landet. Det vi har framför oss riskerar att bli ett historiskt svek mot kvinnor i . Det riskerar att bli ett historiskt svek mot de arbetslösa. Om man inte fyller på under den högkonjunktur som råder kan inte möta effekterna av nästa kris eller lågkonjunktur. Då drabbas människor, och kommer att hållas ansvarig. 63 Finansminister (S): Låt mig åter konstatera att när varnar så varnar han i huvudsak för sin egen politik. Det var ju precis detta som skedde på när var där. Trots att konjunkturen svängde kunde man inte hålla emot utan fortsatte med stora, ofinansierade skattesänkningar så att underskottet ökade och ökade. som vi hade en alliansregering ökade underskottet i de offentliga finanserna eftersom det var viktigare att snabbt sänka skatten än att ta långsiktigt ansvar för finansieringen av välfärden. Det är precis detta som är den ideologiska skillnaden mellan och Socialdemokraterna. Vi tycker att en gemensam och väl fungerande välfärd är en central del av den svenska modellen. Det är viktigt att värna och se till att det finns en stabil finansiering för. Det är därför som Socialdemokraterna alltid har tagit ansvar för de offentliga finanserna. För är det inte lika viktigt, utan för er är det huvudsakliga målet att sänka skatten. Det är mycket viktigare än att ta ansvar för välfärden. Det är därför borgerliga regeringar alltid har lämnat efter sig stora underskott i de offentliga finanserna. Dessa underskott har Socialdemokraterna tagit över och sedan sett till att ordna finansiering av vår välfärd så att det finns en trygg, långsiktig och stabil finansiering. Här går en av de viktiga skiljelinjerna i svensk politik. Socialdemokraterna tar alltid ansvar för de offentliga finanserna eftersom vi tycker att det är viktigt med en väl fungerande generell välfärd så att alla medborgare i ska känna sig trygga när de är barn, när de blir gamla, när de blir sjuka – genom hela livet. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:437 om Transportstyrelsens hantering av broavgift 64 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Transportstyrelsen ska erbjuda juridiska personer samma betalningslösningar som fysiska personer vid trafikering av bron över exempelvis . Det framgår av de räkneexempel ger att han inte är helt rätt informerad om hur Transportstyrelsen hanterar avisering av infrastrukturavgifter eller broavgifter. Jag vill därför inleda med en beskrivning av hur det fungerar . tas broavgift ut för passage på bron över och för passage på bron över . Broavgiften tas ut för att finansiera bygget av den aktuella bron. I slutet av skickar Transportstyrelsen en inbetalningsavi till fordonsägaren, där det sammanlagda debiterade beloppet för föregående kalendermånad framgår. Transportstyrelsen erbjuder en så kallad samlingsavisering för företag och organisationer som har flera fordon och vill få en samlad betalningsavi för dessa. Om infrastrukturavgiften inte betalas tas en förseningsavgift ut. Förseningsavgiften är och tas ut högst en gång per bil och kalendermånad. Fordonsägare kan, på samma sätt som för trängselskatt, beställa e-avi för infrastrukturavgift. Det förutsätter dock att fordonsägarens personnummer eller organisationsnummer överensstämmer med bankkundens och att den aktuella banken erbjuder e-faktura. Det är endast fyra banker som erbjuder e-faktura för företag. När det gäller trängselskatt är det möjligt att även betala den via autogiro, och företag kan betala via så kallad . är en teknik som gör det möjligt för Transportstyrelsen att skicka avier elektroniskt till företag. Det är möjligt för privatpersoner att betala infrastrukturavgift med autogiro. Transportstyrelsen kommer att möjliggöra att företag kan betala sin infrastrukturavgift via . Jag kan konstatera att Transportstyrelsen erbjuder aviseringslösningar som underlättar för företag att betala sin broavgift och att man planerar för att framöver erbjuda sådan elektronisk avisering som finns för trängselskatt. Det finns således inga behov av att vidta några ytterligare åtgärder. 65 (M): Jag vill börja med att tacka infrastrukturministern för svaret. Den bild som infrastrukturministern ger, att det inte skulle finnas något problem att åtgärda, delas inte riktigt av dem som de facto upplever att det finns ett problem. Det är säkert som infrastrukturministern säger, att det bara aviseras en gång och att fakturor då skickas ut i klump. Det kan mycket väl stämma. Men i slutet av interpellationssvaret vidgår infrastrukturministern just det som är problemet, det vill säga att som privatperson kan man få autogirering men som företagare går det inte. Jag tycker att detta sätter fingret på en principiell fråga: Hur beter sig staten, det allmänna, som borgenär? När det gäller avgiften på kan man diskutera rimligheten i att en ha en sådan, men detta är inte en debatt om broavgifter. En avgift på belastas med en förseningsavgift på för den som inte betalar avgiften inom stipulerad tid. Det är också ett problem att man till exempel erbjuder olika typer av betalningslösningar för företagare. Du kan till exempel få din trängselskatt hanterad via autogiro men inte avgifterna när du passerar över en bro – två system som borde vara identiska att hantera. Däri finns problemet. Transportstyrelsen meddelar berörda företagare att de inte kan göra något åt problemet. De har uppenbarligen inte informationen att man kommer att införa det . Det vore därför trevligt om infrastrukturministern kunde berätta när juridiska och fysiska personer kommer att jämställas i detta avseende. ser verkligheten nämligen ut så här: Den som passerar en plats där det finns trängselavgift och sedan passerar över en bro och har trängselavgiften på autogiro får hem ett brev med makulerade fakturor som redan har belastat kontot. Mitt i högen av makulerade fakturor kan det smyga sig in en faktura med ett förfallodatum avseende en bropassageavgift. Det är fullt förståeligt att man enkelt missar detta eftersom man måste hantera två parallella system. Då belastas man med förseningsavgifter som är flera högre än det ursprungliga beloppet. Är detta rimligt? Statuerar det ett gott exempel för hur staten ska bete sig som borgenär? När tänker Transportstyrelsen se till att fysiska och juridiska personer jämställs? Detta är frågeställningar som jag hoppas att infrastrukturministern kan besvara när debatten återupptas. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 14 (forts.) Svar på interpellation 2015/16:437 om Transportstyrelsens hantering av broavgift 66 Statsrådet (S): Det har hunnit gå vi avbröt denna debatt. Jag hoppas att både vi och de som eventuellt lyssnar minns den inledande diskussionen. I den interpellation som har ställts fanns ett antal exempel på hur företag drabbas, och man skulle kunna få exempelvis i förseningsavgift om man har passerat bron tio gånger. Jag försökte i mitt interpellationssvar peka på att förseningsavgiften är maximalt . Det är inte heller så, som det stod i interpellationen, att man får en faktura för varje passage utan att man får en samlingsfaktura. Som företag kan man samla samtliga sina fordon och få en faktura. När det gäller flera av de exempel som angavs i interpellationen är det inte så som det hanteras. Som jag också svarade finns det möjlighet att som företag få en elektronisk faktura, under förutsättning att man är ansluten till en bank som erbjuder den tjänsten. är det endast fyra banker i som gör det. Det är naturligtvis oerhört viktigt att Transportstyrelsen och andra myndigheter agerar på ett sätt som gör det så enkelt som möjligt för både företag och enskilda att göra rätt. kan jag konstatera att en del av de frågor som lyfts fram här i talarstolen och som handlar om huruvida det är rimligt att ha en avgift på , om det är någon mening att ta ut en sådan avgift och om är en rimlig sanktionsavgift för försening kanske hade varit mer rimliga att ställa när dessa beslut fattades. Det skedde under den förra mandatperioden när den dåvarande regeringen bestämde att båda dessa brobyggen skulle finansieras med broavgifter. Då fastställdes också avgiftens storlek och sanktionsavgiftens storlek. Man kan naturligtvis ha synpunkter på det, och man kan tycka att denna regering borde ha gjort någonting annorlunda med det. Men det var den dåvarande regeringen som fattade beslut om det som är gällande och som interpellationen faktiskt handlar om. Det kan vara värt att nämna, eftersom det annars kanske är svårt för den som eventuellt lyssnar på interpellationsdebatten att förstå att det är så det förhåller sig. 67 (M): Det kan säkert vara på det viset att fakturorna skickas ut . De vittnesmål som jag har tagit del av gör gällande att det kommer flera separata 5-kronorsfakturor än en månad. Det är möjligt att dessa uppgifter inte stämmer. Hur som helst vidgår infrastrukturministern det som är det verkliga problemet, nämligen att Transportstyrelsen tillämpar två parallella system för fysiska personer och för juridiska personer. Dessutom gör man skillnad på olika typer av avgifter. Man möjliggör autogirering för trängselskatt för både privatpersoner och företag, men man möjliggör inte autogirering när det handlar om att passera en bro som kostar att passera, vilket gör att den enskilde företagaren har att hantera autogireringen men också fysiska pappersfakturor om som kommer. Det blir ännu mer komplicerat när Transportstyrelsen dessutom inte skickar ut fakturan separat utan skickar den i makulatur rörande trängselavgifter och stoppar in den någonstans i mitten. Det gör att hanteringen blir rätt krånglig och att det blir enkelt att missa. I detta identifierar infrastrukturministern alltså inte något problem. Jag menar att det absolut är ett problem när en myndighet meddelar företagare i att man tyvärr har två olika system för fysiska och juridiska personer och att man inte avser att göra någonting åt det. Den information som infrastrukturministern lämnar här om att detta kommer att införas är inte den information som myndigheten ger till de människor som är berörda av detta problem. Då vore det intressant med ett klargörande här från talarstolen. När kommer fysiska personer och juridiska personer att likställas i behandlingen av Transportstyrelsen när det kommer till broavgifter? 68 Statsrådet (S): När det gäller på vilket sätt Transportstyrelsen eller det företag som utför denna tjänst åt Transportstyrelsen väljer att paketera sina fakturor kan jag faktiskt inte svara på det. Men jag förutsätter att det enklaste sättet är att kontakta Transportstyrelsen och uppmärksamma dem på att det kan vara svårt att skilja på de olika typerna av fakturor. Jag har, uppriktigt sagt, lite svårt att se att det skulle vara en fråga som ska upp på ministernivå. Däremot vidhåller jag att det är viktigt att våra myndigheter agerar på ett sätt som underlättar för både företag och enskilda att göra rätt och att de har en positiv inställning till förenklingar och arbetar med att förstärka sin roll som servicegivare. Jag vet att det pågår ett sådant arbete i Transportstyrelsen. Det är redan så att man kan få, som jag sa, en elektronisk faktura också som företag under förutsättning att man är ansluten till en bank som erbjuder denna tjänst. När det gäller att betala via planerar Transportstyrelsen att införa denna möjlighet även för företag.