prot · H309111 · 2016-05-25 00:00:00 — Med tanke på läget i och i och kring ser vi att samarbete och samverkan bidrar aktivt till att stabilisera läget, att vi jobbar nära tillsammans med Nato. Det kommer att bli än viktigare, som stöd till våra grannländer. Men vi ska också själva tänka långsiktigt för att stärka vår försvarsförmåga och skapa en tydlighet vad gäller de säkerhetspolitiska utmaningarna och hur vi ska möta dem. Jag hoppas att även och i kommande beslut kommer att vara med och bidra till aktiva budgetförstärkande åtgärder för en stabil fortsättning. 115 (SD): Jag ska börja med att svara på Alliansens ifrågasättande av att vi har ändrat uppfattning om det här. Jag vill påminna mig att blev en förespråkare för Nato. Man kan tycka att det inte var en stor förändring. Men vi uppfattade det som en gigantisk förändring – på tal om att ändra uppfattning. Ändra uppfattning kan man göra snabbt eller . Vi hade tidigare en annan uppfattning. Vi samlades, gick igenom ny information och fattade ett nytt beslut. Och där är vi . När det gäller Alliansens förmåga att göra korrekta analyser utgör en av de stora säkerhetsriskerna. På vilket sätt? Jo, hon deltog i att avveckla det svenska försvaret. Man raserade systemen. Hon deltog i detta och tycker sedan att andra utgör en säkerhetsrisk. anpassar Alliansen sig alltmer till våra förslag. Vi överväger att sätta upp svängdörrar till kopieringsrummet. Det gäller den här politiken också. Det är också intressant att till exempel säger att det här är ett steg närmare Nato. Det är bra att ni är tydliga med det. Men på s. 16 i det särskilda yttrandet skriver , : ”ersätter på inget sätt och är inte ens ett första steg mot medlemskap.” Det skriver ni på s. 16. Men här i kammaren påstår ni att vi nu är så nära Nato att det bara är ett steg kvar till medlemskap, eller hur? Men i betänkandet skriver ni något helt annat. Är det trovärdigt? Vänder ni på klacken? Jag går över till det jag hade tänkt säga från början. Hur kan det svenska försvaret och försvarsviljan komma att påverkas? Det är en annan ingångslinje. Blir försvaret starkare och mer anpassat till försvar av vårt territorium? Eller ökar risken för att försvaret fortsätter att anpassas till Natos insatsoperationer, i linje med Natos strategi? Kommer försvaret att påverkas i den riktningen? Vi har närmat oss Nato gradvis, genom deltagande i stora militärövningar. Det är rätt. Så är det. Det har också ökat vår förmåga på många sätt. Vi tillåter att amerikanska spaningsplan flyger över vårt territorium och så vidare. Det är en anpassning. Det är tillåtande. Får det någon säkerhetspolitisk effekt? Ja, det är klart att det får. Det ser vi tydligt. agerar och reagerar. Det var inte länge sedan vi hade kinesiska örlogsfartyg i . Ni känner väl till att de samarbetar ganska mycket och allt intensivare med ? Händer det någonting? Ja, det gör det. Det värdlandsavtal som förbereds är också ett stort steg mot ett närmande till och ett samarbete med Nato. Det tycker vi också. Det är därför vi säger nej till detta. Det innebär en helt annan dimension i fråga om möjligheterna att genomföra övningar – ända upp till krigsfall. Det möjliggör också användning av militära anläggningar och styrkor under Natobefäl på svenskt territorium. Det är en skillnad mot tidigare. Det handlar även om transiteringar av sådana styrkor på svenskt territorium. Jag har inte hittat några begränsningar för vapen eller för styrkornas storlek. Har ni hittat det så gå upp i talarstolen och tala om dets så ska jag gärna lyssna. Den eller dess ombud måste naturligtvis ge tillstånd för varje sådan övning. Men när man väl har inbjudit Nato till exempel i fred och om det övergår i kris och kanske i krig blir de kvar här och kommer naturligtvis att bekämpas. Men det är ingen som har förnekat det heller. När det gäller den ensidiga svenska solidaritetsförklaringen hade jag hoppats att ledamoten skulle komma hit och redovisa sin anfallsplan. Han anser nämligen att vi ska gå i krig om en angripare går mot . Då ska gå i krig. När vi skickar trupp dit går vi ju i krig med det land som anfaller dem, och då smäller det i . Det håller ni med om, men det köper ni. Vi har en annan uppfattning. säger att man är beredd att ge allt stöd, men inte militärt. Står längre från än ? Nej, det gör det inte. Men de är tydliga och säger att de inte har resurser till mer än att försvara . De har ingenting att skicka. Det är tydlighet. Men vi skapar osäkerhet genom solidaritetsförklaringen. Man säger att solidaritetsförklaringen har godkänts av . Det stämmer väl i viss mån. Men den låg insmugen i inriktningspropositionen, och den har såvitt jag vet inte diskuterats nämnvärt här i . Denna gummiartade deklaration anges nu som ett centralt motiv för värdlandsavtalet, och det är direkt farligt. Den finska hållningen är tydlig, som jag sa. Enligt den finske presidenten handlar det inte om att vara osolidarisk gentemot . I stället understryker han värnandet av det egna landets territorium. Det är viktigt för att bidra till avspänningen i vår del av , säger han. Försvaret kan i och med dessa förslag komma att inriktas mot ett Natosamarbete på bekostnad av det nationella försvaret, vilket kan påverka försvarsviljan och försvåra möjligheterna att återställa den allmänna värnplikten. Försvarsminister skriver i lagrådsremissen att vi ska ha en trovärdig nationell försvarsförmåga. Detta delar vi naturligtvis. Men vi tycker att det undergrävs när han i samma andetag säger att det ska baseras på internationella samarbeten i EU och ökat samarbete i , i , i FN, i , i Nato och inom den transatlantiska länken. Här sägs ingenting om att bygga upp ett eget försvar för landets territorium. Inte heller villkoras insatser inom avtalets ram till att gälla ett kollektivt självförsvar. När efter murens fall gick med i Nato lovade de att öka sina försvarskostnader. Det gjordes inte. Efter hand minskade så gott som samtliga Natomedlemmar sina försvarssatsningar, i förlitan på att de stod under Natobeskydd. Så var det. Ingen av staterna, förutom , hade kvar värnplikten. Estniska officerare utbildades i , och där behöll man värnplikten. Det gjorde också . Detta stämmer inte alls in med Natos inriktning, där medlemsstaternas militärmakter ska passa in i de sammansatta Natoförbanden som insatsstyrkor och inte i första hand för det egna landets territorialförsvar. Här tycker vi att ni går fel. Statsministern i har också kritiserats för att man hade kvar en irrlära om ett folkförankrat territorialförsvar. Läser ni detta ? I är det lite blandat. Man är medlem i Nato. Steg för steg har man avvecklat uppgifterna att skydda hela territoriet och har fokuserat på avancerat och kostsamt bombflyg samt rörliga specialstyrkor på marken, allt på bekostnad av territorialförsvaret. Vi har här i kammaren talat om att också har skrivit på solidaritetsförklaringen. Men vad vilar den på? Den finske presidenten har sagt följande: säkerhet vilar på fyra pelare: den egna försvarsförmågan, samarbete med och med samt ett gott samarbete med . Utifrån dessa kriterier ska kommande inbjudningar till militärövningar prövas. Vilka kriterier har vi? Jag hittar inga, och det oroar mig. Där borde vi ta efter och sätta upp tydliga riktlinjer. Där gör man en prövning utifrån dessa varje gång, även med hänsyn till . Svenskt försvar är till för det egna landet. Natos intresse ligger i huvudsak på två plan. Tillgång till territorium för att kunna placera ut styrkor för insatser i är deras huvudintresse. Det handlar också om inlemmandet av det svenska systemet med JAS, ubåtar och radarsystem som kan passa in som pusselbitar i Natos styrkor. Natoledningen stöder inte att medlemsstaterna bygger upp folkförankrade territorialförsvar. Med värdlandsavtalet kan Nato komma till hjälp om regeringen begär det – ja. Men Nato kan också säga nej. Avgörande blir då om de viktigaste Natostaterna, främst , anser att det ligger i deras intresse. Jag yrkar naturligtvis bifall till våra egna reservationer. I detta anförande instämde och (båda SD). 116 (C) replik: Jag hade inte för avsikt att begära replik, men tyvärr blev jag apostroferad och kände mig manad att göra det och förlänga debatten. Det är intressant att höra tala om svängdörrar. Jag lyssnade fram till sista ordet för att höra om det skulle komma en ny tur i dörren eller om de skulle stå kvar vid sitt besked i går, nämligen att de inte skulle yrka på en vilandeförklaring. Vi får se vad som händer vid omröstningen. Om det är någonting som har gett ett ansikte så är det att man inte riktigt vet var de står, förutom på ett område förstås där det handlar om att ska stänga dörrarna utåt. Där ska det inte vara någon öppning. Det gäller naturligtvis när vi talar om värdlandsavtal. ska klara sig självt, och ska inte göra några insatser utanför sina gränser. Det som är sorgligt är att inte har insett att i världen finns det inget land som kan bygga säkerhet ensam, utan det handlar om att bygga säkerhet tillsammans med andra. Det är det som värdlandsavtalet handlar om. Jag skulle vara bekymrad om jag var försvarsminister och baserade min hållning på alliansfrihet efter att ha hört den här debatten. vill inte ha någon solidaritetsklausul, och man vill inte bygga säkerhet tillsammans med andra. går också i den riktningen. Det tyder på att det behövs ett omtag i svensk säkerhetspolitik, och det kan inte bidra till. De utgör en säkerhetsrisk, herr talman – för oss som bor här, men också för våra grannar. 117 (SD) replik: Ja, vi vill förändra solidaritetsförklaringen på det sättet att vi vill ta bort att vi ska stödja militärt. , KD och Alliansen vill gå i krig, men var är era anfallsplaner? Ni har ju skrivit under solidaritetsförklaringen . Jag ifrågasätter då var era anfallsplaner är. För ni ska väl hjälpa, som ni har skrivit i förklaringen? Ni har väl anfallsplaner – ska ni luftlandsätta, eller hur ska det gå till? Har ni inga förberedelser gjorda? Nej, det har ni inte. Ni gör ingenting, . Ni gör absolut ingenting för att nå upp till detta. Solidaritetsförklaringen saknar ju helt verklighetsförankring och kan sätta hela vår alliansfrihet på spel. Skulle den vara trovärdig måste ju en angripare räkna med att den gäller, och då är det lika bra att klippa på direkt – eller hur? En angripare tänker: Angriper vi där förklarar oss krig, enligt ; alltså kan vi lika gärna slå mot direkt. Den analysförmågan saknar tyvärr . Vi har några andra saker jag nog får ta upp i nästa replik, om jag hinner med det. 118 (C) replik: Jag ska inte gå in på analysförmåga och analysera den djupare. Jag noterar att hade en uppfattning efter att ha analyserat och att ni hade en annan uppfattning. När ni motionerade hade ni en uppfattning, och när ni yrkar har ni en annan uppfattning. Vi får väl se hur ni har röstat när vi kan analysera det resultatet. Det bygger naturligtvis på en stor analysförmåga och kapacitet hos . Jag kan bara understryka att ni utgör en säkerhetsrisk, för oss här och för våra grannar. Ni utgör en säkerhetsrisk också för våra finska grannar, som redan har värdlandsavtalet. Det man hör när man lyssnar på i den här debatten och i andra debatter är Putins röst. När det hänvisades till de fyra pelarna hos president och den tolkning gör var det nästan så att jag hörde att vill att ska öva tillsammans med . Ni utgör en säkerhetsrisk, och den som lyssnar på er borde verkligen dra slutsatser av detta. 119 (SD) replik: Det vi röstar på kommer att vara den motion vi lämnade in. ((C): Vilken av dem?) Vi har lämnat in en motion. Då var det klart. Hur var det då med att säga nej till vilandeförklaringen, ? Det är väl den du menar, eftersom du har glömt den och hänvisar till olika förändringar. Vi hade en inriktning att stödja förslag; det är korrekt. Men när vi träffades i går och noggrant gick igenom detta, med ytterligare underlag, kom vi fram till slutsatsen att det förmodligen inte blir det resultat vi var ute efter. Då fattade vi det beslutet. Att det inte passar bryr jag mig inte ett dugg om, och det gör inte heller. Ni har alltid utgjort en säkerhetsrisk, . Ni raserade det svenska försvaret totalt. Var det en säkerhetsrisk? Nej, inte enligt dig. Det var den analysförmåga ni hade. Ni säger att vi ska stoppa vid gränserna. Ja, nu börjar ju alla anpassa sig till vår politik även på detta område. ska ni väl ha vattenkanoner och så vidare. Det är dags att öppna våra svängdörrar till kopiatorrummet. Ta del av den politiken, så går det lite snabbare för er! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) § 16 Patientrörlighet inom EES – vissa kompletterande förslag betänkande 2015/16:SoU14 Patientrörlighet inom EES – vissa kompletterande förslag (prop. 2015/16:139) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 19.) § 17 Avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården Avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården betänkande 2015/16:SoU17 Avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården (prop. 2015/16:138) 120 (KD): Vi ska debattera det som gäller för mammografiscreening. För att alla de kvinnor som drabbas av bröstcancer ska upptäcka den är det viktigt att vi följer den mammografiscreening som finns. I har vi ganska goda erfarenheter av hur screeningen fungerar och hur avgiften påverkar kvinnors vilja att delta i screeningprogrammet. När man hade en avgift på låg deltagandet i mammografin på . När man höjde avgiften till låg deltagandet på . Vilka som deltar varierar stort, och vi vet att de som kommer från socioekonomiskt svagare grupper deltar i mindre utsträckning. Det är ett jättestort problem. Det är ett problem att deltar i mammografiscreeningen. har lokalt, i regioner och landsting, förespråkat att man ska ha låg eller ingen avgift för att ta bort det som hinder för att delta i mammografiscreeningen. Men vi vet av erfarenhet att det inte i första hand är avgiften som påverkar. Ett borttagande av en avgift påverkar nästan inte deltagandet alls , och en kraftig höjning av en avgift påverkar inte speciellt mycket . Därför blir vi oroade när regeringen föreslår att så mycket resurser ska användas nationellt till det som egentligen är ett regionalt ansvar – ett landstingsansvar. Det innebär nämligen en risk att vi inte gör det vi vet har större påverkan på det vi faktiskt vill uppnå, det vill säga att ta bort ojämlikheten. Vi vill ta bort det som gör att de som kommer från en socioekonomiskt svagare grupp faktiskt i mindre utsträckning deltar i mammografiscreeningen och därmed också löper högre risk att dö i bröstcancer. Från sida har vi därför motionerat om att vi inte vill att staten ska åta sig detta. Det betyder inte att vi på lokal nivå inte ser att det ibland kan finnas goda skäl att ta bort avgiften – i den mån man också gör andra viktiga saker för att öka deltagandet i mammografin. En av de absolut viktigaste är hur kallelsen ser ut. Den ska finnas tillgänglig på flera språk, och den ska vara pedagogiskt skriven så att alla kan förstå vad det är för något de får och varför det är så viktigt att gå dit och bli screenad även om de inte känner sig sjuka. Det är definitivt också viktigt att man skickar påminnelser. Det är den viktigaste lärdomen från , som verkligen har undersökt detta av år. Den gång vi i statistiken kan se att det verkligen blev en nedgång i deltagandet i mammografiscreening är när man inte skickade påminnelser. I regeringens proposition föreslår man att det utifrån nuvarande rekommendationer ska finnas en övre åldersgräns . Det ser vi kristdemokrater också som väldigt problematiskt – kanske det enskilt mest problematiska. Avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården Det finns en stor risk att det ger signalen till den som har fyllt att nu är risken förbi, nu finns det inte längre någon risk för att man kommer att drabbas av bröstcancer och kommer att dö på grund av bröstcancer, och att man därför inte behöver kontrollera risken för att man är på väg att utveckla tumörer. har i sina rekommendationer den här åldersgränsen därför att man säger att det inte finns några studier som visar att det är rimligt att ha screening efter , men det är för att det har varit svårt att göra studier på äldre personer. Vi vet också att det sedan kom med de här rekommendationerna har kommit studier som faktiskt visar på att dödligheten fortsätter att öka efter och att det därför mycket väl skulle kunna finnas lika starka skäl att fortsätta med screeningen efter . Vi yrkar därför bifall till vår gemensamma reservation nr 1. 121 (SD): Mer eller mindre alla drabbas vi på något sätt av cancer. Det kan vara personligen, anhöriga eller vänner, men vi drabbas alla på något sätt. I har antalet cancerfall ökat med , om man tar hänsyn till folkmängd och åldersstruktur. Ökningen kan såklart bero på att vi blir allt äldre. Den kan också bero på att vi har hittat bättre metoder för att diagnostisera och upptäcka cancer. Och det som dagens debatt handlar om är just avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården. Antalet personer som överlever cancer ökar ständigt. Det finns såklart många utmaningar men självfallet också många möjligheter, och en möjlighet är screening. debatterar vi just screening för bröstcancer, så kallad mammografi. Bröstcancer är den vanligaste cancerformen bland kvinnor. Ungefär 7 000 kvinnor i drabbas av bröstcancer. Det innebär att får närmare 20 personer diagnosen. Var dör en kvinna i i bröstcancer. Cancerfonden kom med sin årsrapport om situationen för cancer i . Det är en nedslående rapport som bland annat visar att bröstcancer ökar. Men det finns som sagt ljusglimtar, och en av dem är att bröstcancer kan botas i allt större utsträckning. Men då är tidig upptäckt en förutsättning, och då spelar mammografi en stor och avgörande roll. Vi är därför positiva, herr talman, till att regeringen nu föreslår kostnadsfri mammografi, eftersom vi vill ta bort de eventuella hinder som kan finnas för kvinnor att gå på mammografi så att de på så sätt tidigt kan sättas in i eventuell behandling. Mammografi är viktigt just för tidig upptäckt och en avgörande faktor. Tyvärr är det bara hälften av landsting som erbjuder mammografi till kvinnor i åldrarna 40–. Övriga landsting erbjuder det som tidigast efter . För oss är det självklart att man som kvinna ska få likvärdig vård oavsett var i landet man bor. Det ska inte spela någon roll. Avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården Enligt är just nationell samordning och samsyn kring screening viktigt för att skapa förutsättningar för en jämlik vård, och det är precis det som denna proposition handlar om. Och ett ökat deltagande i ett screeningprogram är en förutsättning för att programmet ska få effekt, det vill säga åstadkomma en hälsoeffekt bland befolkningen. Utifrån ett krasst samhällsperspektiv är bröstcancer den cancerform som kostar samhället mest i absoluta tal om man räknar in direkta och indirekta kostnader, vilket också Cancerfonden visar i sin rapport. Detta talar för att en relativt ringa insats som att från samhällets sida erbjuda avgiftsfri mammografi också kan spara många skattekronor för oss i slutändan, förutom det allra viktigaste, att det faktiskt räddar fler liv. Vi anser att det är viktigt att lyfta på alla stenar så långt det är möjligt från politiskt håll och uppmuntra till deltagande i mammografi. Det handlar om att ge rätt incitament för deltagande och om att rädda så många liv som möjligt. Om ytterligare ett liv kan räddas är det tillräckligt för att motivera insatsen. I jämförelse med många andra utgifter inom vården och i samhället är detta småpengar i sammanhanget. I en studie som redogjorts för i en artikel i , och som det också refereras till i rapporten om cancervården, anges att när avgiften för mammografi togs bort i ökade deltagandet i länet . Man kan tycka att låter lite, men i det här fallet handlar det om att 6 000 fler kvinnor i gick och kontrollerade sig. Här konstaterar man också att andelen utlandsfödda och socioekonomiskt svaga grupper ökade . Författarna till studien drar slutsatsen att avgiftsfriheten har lett till ett ökat deltagande i de områden som tidigare haft lägst deltagande och att avgiftssänkningen därför också har bidragit till ökad jämlikhet. Det finns säkert många anledningar till att man som kvinna väljer att inte gå på mammografi när man blir kallad. Det finns säkert behov av ytterligare information och även ökad tillgänglighet från sjukvårdens sida. Vi kan dock konstatera att kostnaden för mammografi kan utgöra ett hinder. Att då vara emot avgiftsfri mammografi med argumentet att det inte finns någon direkt koppling mellan avgiftsfriheten och besöksfrekvensen från socioekonomiskt svaga grupper håller inte. Det räcker, som vi ser det, att en enda kvinna väljer att avstå på grund av kostnaden för att det ska vara värt att införa avgiftsfrihet. Vi anser att avgiftsfrihet för mammografi är ett sätt att uppnå jämlik vård. Vi är däremot lite oroade för att de landsting som går ekonomiskt dåligt för att spara pengar kan komma att dra in på hur ofta man får gå på mammografi om det skulle vara avgiftsfritt. Det får inte bli så att mammografibesök på grund av avgiftsfriheten erbjuds mer sällan än , så att de landsting som erbjuder mammografi i stället väljer att erbjuda det . Då har förslaget fått fel effekt och snarare blivit kontraproduktivt. Om mammografin är kostnadsfri men man aldrig får någon kallelse spelar ju inte avgiftsfriheten någon större roll. Vi vill därför betona vikten av att det inte får leda till glesare kontroller, utan vi skulle helst se att alla landsting kallar kvinnor oftare, det vill säga var 18:e i stället för . Avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården Vi vill att mammografi erbjuds personer med högre ålder än . Därför yrkar jag bifall till reservation 1. Cancerfonden påpekar i sin rapport att cancer även drabbar kvinnor men att dessa kvinnor inte erbjuds mammografi. Rapporten visar att så många som 1 986 fall av bröstcancer hos kvinnor rapporterades . Mot den bakgrunden anser vi att det är självklart att man från vårdens sida måste erbjuda kvinnor mammografi. Därför vill vi att möjligheten att erbjuda dem det ses över. I regeringens proposition står följande: Undersökningen ska vara avgiftsfri för att öka deltagandet i ekonomiskt svaga grupper. Trots detta väljer regeringen att sätta en övre åldersgräns . Det är inget annat än åldersdiskriminerande. De ekonomiskt mest utsatta garantipensionärerna straffas alltså med en avgift i detta fall. Trots det skriver man alltså: Undersökningen ska vara avgiftsfri för att öka deltagandet i ekonomiskt svaga grupper. Här tar regeringen ett tydligt ställningstagande genom att inte räkna in garantipensionärer i gruppen ekonomiskt svaga. Det är både häpnadsväckande och intressant. Förslaget om avgiftsfri screening är bra. Däremot kan vi inte ställa oss bakom den åldersdiskriminering som det faktiskt handlar om när man har en övre åldersgräns. Det innebär att man exkluderar var femte kvinna som drabbas av bröstcancer. Man ska tänka på att just bröstcancer är en cancertyp där risken att drabbas ökar med åldern. För mig blir då en övre åldersgräns ännu mer obegriplig. Låt mig göra en kort sammanfattning: Jag yrkar bifall till reservation 1, jag tycker att det är obegripligt att man har en övre åldersgräns och jag tycker att det är helt ofattbart att man kan vara emot avgiftsfri mammografi. I detta anförande instämde och (båda SD). 122 (C): Att upptäcka cancer tidigt gör ofta skillnad för hur framgångsrik behandlingen ska bli. Det kan vara skillnaden mellan bot och en svår obotlig sjukdom. För vissa cancersjukdomar finns det möjlighet att genom screening upptäcka sjukdomen innan den har gått för långt. Just bröstcancer hos kvinnor är en av dessa sjukdomar. Det är en stor utmaning att få alla kvinnor att gå och göra en mammografiundersökning. Som vi har hört tidigare är det ett antal kvinnor som av olika skäl inte kommer.