prot · H30970 · 2016-02-25 00:00:00 — Forskning måste ständigt pågå om vad vi kan göra för att producera förnybar energi, men också inom kärntekniken för att trygga den framtida energiförsörjningen, så att den får goda förutsättningar att möta hela det framtida energibehovet. När det gäller de mest långsiktiga energiinvesteringarna hör ju investeringar i kärnkraft vid sidan av investeringar i elnät och vattenkraft till dem som står sig bäst och ger en trygghet för övriga industriella investeringar. Det kan vi inte heller bortse ifrån. Därför måste energiförsörjningen tryggas på alla sätt innan politiska beslut fattas som kan få omfattande konsekvenser både för kärnkraftens framtid och för övriga energiförsörjning. Detta är ett intressant område. Vi har tidigare här i kammaren diskuterat den termiska effekten. Skatten på termisk effekt – eller effektskatten – har ju diskuterats otroligt mycket. Många i energibranschen har en stor förväntan på att vi i snart ska komma fram till ett förslag till beslut om detta. Vi kristdemokrater sa redan i höstbudgeten att vi var emot höjningen av effektskatten. Samtliga partier måste nog fundera över ett borttagande av effektskatten och hur det påverkar övriga energislag. Därför kommer vi i att titta på alla energislag och de finansiella effekterna. Då pratar jag alltså om skatter och avgifter totalt sett. Vi kan prata fastighetsskatter, moms eller någonting annat. Det är självklart att om man tar bort någonting från ett energislag påverkar det ju de andra. Jag som kristdemokrat tycker att det är otroligt viktigt att föra den diskussionen, eftersom vi har förespråkat mångfalden av energislag. Det får inte slå åt ena eller andra hållet, utan man måste se möjligheterna att utveckla flera energislag . Som vi vet är det ibland kallt i det här landet, även om det den här vintern har varit väldigt varierande och mer mild än riktigt kall. Då kommer jag in på detta med effektreserven. Vi kristdemokrater har förordat, och inte minst skrivit i vår energimotion, att det är viktigt att effektreserven finns kvar. Det finns en poäng i att den förlängs ända . Men det ska göras en avstämning , så att man ser hur behovet ser ut. Vi tror också att det är bättre med längre upphandlingstider av effektreserven för att garantera aktörerna ersättning för eventuella investeringar som behövs. Det skulle kanske också kunna ske en upphandling som gäller över för att man ska kunna ha säkerheten hos aktörerna, och också för att vi ska vara medvetna om att klimatförändringar faktiskt kan leda till behov av ökad effekt. Effektreserven borde också bestå av mer miljövänlig elproduktion så att man kan komma ifrån de koleldade kraftverken som har använts. Även om de inte används ofta bör man komma ifrån detta med kolkraftverken, om man ska sträva mot målet förnybart. Vi har just nu en situation i – jag vet inte hur många som följer debatten via datorn eller tv:n – där jag upplever att det finns en förväntan på oss politiker, riksdagsledamöter och inte minst , att vi ska komma med nya kraftfulla förslag när det gäller elförsörjningen i . Min förhoppning är att det ska tas fram sådana som tar hänsyn till inte minst finansiella effekterna. Jag kan passa på att nämna vattenkraften som jag och flera andra i den här kammaren har argumenterat för. Det gäller inte minst den småskaliga vattenkraften som jag och många med mig är oerhört bekymrade över. Man har så att säga misshanterat företag på landsbygden som åläggs ohemula summor i avgifter för någonting som har fungerat kanske . Vi fortsätter att jobba för att alla energislag ska kunna utvecklas och överleva utan ständiga subventioner. Vi kristdemokrater vill till exempel se över certifikatsystemet . Det finns som sagt många saker i energipolitiken som jag och många andra hoppas att vi ska kunna lösa i diskussioner inte minst i . 6 (S): ägnar vi oss alltså åt att debattera näringsutskottets betänkande nr 10 om energipolitiken. För ordningens skull, fru talman, vill jag redan här och yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Att energipolitiken föranleder en betydande aktivitet när det gäller att skriva motioner i riksdag är varken ovanligt eller speciellt förvånande. Den är på olika sätt ständigt närvarande och är naturligtvis viktig som ett grundfundament i ett modernt samhälle som vi känner det. Den är viktig för jobb och sysselsättning, för service och välfärd. Just därför är det så bra att vi har en debatt om energipolitiken också här i riksdag och inte bara på debattsidorna i och . Det är ju på dessa debattsidor som flertalet av partiernas talespersoner lagt ned merparten av sin energi. När det gäller den övergripande inriktningen på den svenska energipolitiken råder det i grund och botten en bred samsyn. Grundfundamenten leveranssäkerhet, konkurrenskraft och låg inverkan på miljö och klimat är vi överens om, och det är alldeles utmärkt. Allianspartiernas energiöverenskommelse börjar bli något ålderstigen. I sin iver att klamra sig fast vid den understryker man att den dateras . När man åberopar den och menar att den ska vara utgångspunkten för den energipolitik man vill driva framgent känns det lite verklighetsfrånvänt. Det är precis som om ingenting i vår omvärld hade förändrats på detta område . Men hurdan var då prisbilden på 2009? Jo, snittpriset 2009 var . Är priset annorlunda nu? Ja, 2015 var snittpriset . Då kan man fråga sig: Har detta någon påverkan på hur energimarknaden beter sig? Påverkar det förutsättningarna? Naturligtvis gör det det! Det är dags att inse att någonting har hänt . Det är dags att vara med och ta ansvar för det viktiga uppdrag som har. Det är dags att bidra i det arbetet med förslag och konstruktiva lösningar på de utmaningar som svensk energipolitik står inför, åtminstone med samma intensitet som man skriver debattartiklar med. behöver verkligen en långsiktig politik på det här området, med så stabila, förutsägbara och långsiktiga spelregler som det över huvud taget är möjligt i en levande demokrati med hänsyn tagen till de omvärldsförändringar vi är alltmer beroende av, oavsett om vi gillar dem eller inte. När man följer den pågående debatten på det här området blir det ibland lite förvirrat. Ena dagen kräver oppositionen att alla energifrågor ska hanteras av och att regeringen absolut inte får fatta några beslut på området. kräver samma opposition att regeringen ska fatta beslut i frågor som klart och tydligt ingår i uppdrag. I det politiska spelet väljer man sekundsnabbt de argument som tycks passa bäst för stunden. Det blir lite spretigt, vilket också märks på det här betänkandet. Som vanligt kommer näringsutskottets debatter om energipolitik nästan uteslutande att handla om el. Låt mig ändå kort beröra ytterligare ett område inom energipolitiken, nämligen transportsektorn, som också tog upp. Här finns den riktigt stora utmaningen för , nu och under de närmaste 10–15 åren. Men den utmaningen innebär också stora möjligheter. En betydande del av transportsektorn kommer sannolikt att elektrifieras. Men det kommer också att krävas fler alternativ för att ersätta de fossila drivmedlen. De alternativen heter sannolikt biodrivmedel. För att stödja den processen har regeringen förstärkt resurser på detta område, så att de ska kunna inta en mer aktiv och samordnande roll. Från näringsutskottets perspektiv ser vi att en positiv utveckling på det här området inte bara innebär viktiga bidrag till att klara klimatmålen utan också skapar stora möjligheter för jobb och sysselsättning. En viktig faktor när man talar om energi och den framtida energitillgången, lika viktig som produktionsfrågorna, är energieffektivisering. Här finns behov av nya innovationer och incitamentprogram inom näringslivet. Arbetsnamnet PFE 2.0 fungerar fortfarande utmärkt för att åskådliggöra vad vi menar. Men också inom andra sektorer, inte minst inom lokal- och bostadssektorn, finns mycket stora potentialer för energieffektivisering. Här krävs det verkligen att man tar ett helhetsperspektiv på energifrågorna och att man fullt ut tillämpar systemperspektivet. Bland annat behöver ansvarsfrågorna på myndighetsnivå ses över och förtydligas. Föga förvånande har kärnkraften tyvärr en egen rubrik i dagens betänkande. Det säger jag inte för att kärnkraften och dess frågor inte skulle vara viktiga, utan för att svensk energidebatt fortsatt tycks kretsa kring en enda fråga. Kärnkraften är en viktig fråga och en viktig produktionskälla i den nuvarande svenska produktionsmixen – ingen kan påstå något annat. stod den för av vår elproduktion. Men den är inte den enda, och förutsättningarna förändras kontinuerligt. Min och Socialdemokraternas utgångspunkt i den här debatten, likaväl som i , är att produktionsfrågorna, precis som frågorna om elanvändning, distribution och utformning av de framtida marknadsmodellerna, måste ses och diskuteras i ett helhetsperspektiv, inte styckevis och delt. Energipolitiken måste hanteras och formuleras med ett systemperspektiv. Vi måste nu låta göra sitt jobb och se till att ledamöternas energi ägnas åt det jobbet, inte åt att skapa opinionsstormar som försvårar för det så innerligt väl behöver: en bred och långsiktig överenskommelse om energipolitiken. Att nå det målet kommer att kräva såväl politiskt mod som förmåga till politiskt systemperspektiv. Under rubriken ”Förnybar energi” tar betänkandet upp en lång rad motionsyrkanden om olika energislag. Vindkraften fortsätter att bidra med en allt större andel av den svenska elproduktionen. producerades 16 , vilket är lite av den totala produktionen. Det är en snabb och inte så lite imponerande utveckling. Men också vindkraften känner av marknadens låga elpriser, vilket inte minst märks på investeringstakten när det gäller nyetablerad vindkraft. Under detta avsnitt, fru talman, vill jag också säga några ord om vattenkraften. Vattenkraften är lite av juvelen i den svenska elproduktionen, något av det nav kring vilket den framtida energiproduktionen i ska byggas. stod vattenkraften för av den svenska elproduktionen. Vattenkraftens förmåga till såväl basproduktion som reglerkraft men också som tillgång för att klara effektutmaningarna gör den oerhört värdefull. Men även vattenkraften står inför stora utmaningar. Även här finns stora investeringsbehov, och elmarknadens nuvarande prisnivå gör det inte enklare för vattenkraften att locka investeringskapital. Vattenkraften har stora fördelar för den globala klimatpolitiken, men också en betydande påverkan på miljö och biologisk mångfald i närområdet. Vi måste klara båda dessa utmaningar: att tillvarata vattenkraftens stora klimatmässiga fördelar och på ett rimligt sätt klara miljöhänsynen. Vi kommer att få anledning att återkomma till frågan om den svenska vattenkraften under det här året. avser regeringen att lägga fram sin proposition på det här området. Jag ser med spänning fram emot debatterna. Avslutningsvis, fru talman, vill jag sammanfatta vår syn på det framtida energisamhället. Vi ser framför oss ett samhälle där vattenkraften fortsätter att vara ryggraden i elsystemet, där solkraft och vindkraft växer och levererar allt större mängder energi, där biomassan står för en viktig del av elproduktionen och bidrar med alternativa transportbränslen, där elektrifieringen av transportsektorn går framåt, där människor och företag använder energi allt effektivare och där samarbetet över gränserna med våra grannar är grunden för hur vi löser framtidens utmaningar. För att klara detta kommer vi att behöva se över stora delar av dagens spelregler. Vi ser fram emot det arbetet, fru talman. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 7 (M) replik: Det var en hel del ord men väldigt få besked, som jag uppfattade det. Vi kan hålla oss till kärnkraften. Det är väl ingen tvekan om att kärnkraften har utsatts för en konkurrens som är skapad av politiken. Det är klart att man dopar marknaden med elcertifikat. Det gör att vindkraften blir en kraft som egentligen inte efterfrågas av marknaden . Det är därför som spotpriserna har sjunkit. Det finns en överproduktion. är tanken den att elcertifikaten ska fasas ut . Det finns säkert diskussioner om det. De som är kvar i systemet ska finnas kvar till 2035. Då infinner sig frågan: Ska man ha det långsiktigt? Det tycker naturligtvis vi från Alliansen. Energiöverenskommelsen var väldigt bra. Det är väl ingen tvekan om att det finns tre partier som kanske är lite mer förälskade i kärnkraft och tror på den tekniken, och det finns ett som kanske inte är lika förtjust. Men det är ändå samlat i en gemensam ståndpunkt, så Alliansen har klarat det långsiktiga. står och kritiserar det för att det börjar bli gammalt och unket. Är det något som vår basindustri behöver är det långsiktiga spelregler. Vi behöver ha en förutsägbar elanvändning. Tittar man på nuvarande inriktning kommer besparingsprogram och elcertifikat att göra att det blir ännu mer utbud. Min fråga är: Vill Socialdemokraterna ha kärnkraften och basindustrin kvar, eller väljer ni ? 8 (S) replik: Man skulle kunna vara lite elak med . Men det vill jag inte vara, eftersom jag tycker att är en frisk fläkt i debatten. Jag hälsar honom välkommen i näringsutskottet och i den energipolitiska debatten. Men man skulle kunna beskriva en del av den historieskrivning som du gör som ett exempel på ett marknadsmisslyckande. Du sa själv i ditt anförande att det har funnits en bred politisk enighet om elcertifikaten. Om det skulle vara så att vi skulle plocka bort all den el som produceras av vindkraften skulle vi fortfarande ha ett överutbud av el i . Den totala konsumtionen och efterfrågan på el har minskat dramatiskt. Jag har en fråga tillbaka till . Industrin efterlyser väldigt långsiktiga spelregler, och det säger också du här. Vi förespråkar långsiktiga spelregler. Men de kan inte bli mer långsiktiga än vad en levande demokrati förutsätter och ger möjligheter till. Min fråga tillbaka blir: Hur förenar i sin politik denna långsiktighet med låga elpriser för bibehållen konkurrenskraft och att ändå ha investeringsincitament till industrin? Det är vad man inte klarar. Det är underkännandet av Alliansens energiöverenskommelse. Det byggdes mig veterligen ingen ny kärnkraft , i varje fall i . Frågan blir då: Vad är det som är så bra? Vad är det som har accepterats av marknaden i energiöverenskommelsen som ni träffade? Tvärtom är sanningen, , att energiöverenskommelsen underkändes av kraftbranschen eftersom den inte gav förutsättningar. Den var inte tillräckligt bred, och den var inte tillräckligt långsiktig. Den är klart och tydligt underkänd av marknaden. Vad är det som krävs, , för att marknaden ska acceptera och inse att de långsiktiga spelreglerna fungerar? 9 (M) replik: Det som krävs är just långsiktighet. Sedan måste man naturligtvis också när verkligheten förändras rita om kartan. Det är den diskussionen som finns i . Det är klart att det med facit i hand är lätt att säga att om man inför elcertifikat, som man gjorde , tänker man tillföra energi genom att man subventionerar för elkonsumenten. Det är åtskilliga miljarder, som jag redovisade i mitt inlägg. Det är klart att det får effekter. Man måste då politiskt ha gjort en annan bedömning, det vill säga att energiåtgången kommer att öka. har vi varit framgångsrika och sett till att spara energi. Vår industri har varit väldigt framgångsrik. Det ska vi vara otroligt tacksamma för. Vi har talat om transportnäringen. Det är där vi har problem med fossila utsläpp. Det finns inte inom elsidan. Det gäller möjligtvis de timmar då vi har en effektreserv och måste starta någon generator som går på olja eller gas. Jag har en fråga tillbaka. Alliansen har en uppgörelse. Jag fick inte svar på frågan. Lyssnar Socialdemokraterna på LO och näringslivet när man säger att vi måste ha en elproduktion? Där är kärnkraften överlägsen. Då kan man se till att det inte blir dessa stopp på i , , eller vad vi nu ska befinna oss. Min fråga är än en gång: Vad vill Socialdemokraterna? Lyssnar man på LO och basindustrin? Jag fick inte något besked nu heller. Väljer man basindustrin och kärnkraften, eller väljer man ? 10 (S) replik: Jag tror inte att världen är så enkel, , att det finns ett absolut linjärt samband mellan basindustrin och kärnkraften. Fråga den svenska basindustrin vad den är beredd att betala för elpris. Fundera på vad nyetablerad och nyproducerad kärnkraft skulle kosta. Du kan göra ett studiebesök i för att ta reda på förutsättningarna för att producera ny kärnkraft. Vi har sagt, och det kommer vi aldrig att göra avkall på, att vi håller leveranssäkerhet och konkurrenskraft som oerhört viktiga. Det är två av de tre parametrar som jag räknade upp tidigare. De är en absolut förutsättning. Vi ska se till att den svenska basindustrin, den svenska industrin och det svenska näringslivet, precis som resten av samhället, har en säker och trygg tillgång. Vilka produktionsslag det ska vara är en av de sakar som ska diskutera och debattera. Men det förutsätter att vi tar in alla omvärldsfaktorer som finns över huvud taget. Att vi ska ha konkurrenskraft i den svenska industrin har vi aldrig ifrågasatt. Det kommer vi inte heller att ifrågasätta . Hur produktionsslagen ska se ut och hur marknadsmodellerna ska se ut är vad ska fundera över. Det hoppas och tror jag att vi kommer att fortsätta att göra. Jag hoppas också att vi ska nå fram till det som är mål, nämligen en långsiktig, bred politisk överenskommelse som ger förutsättningar för svensk industri att utvecklas. 11 (KD) replik: Det är intressant att lyssna på min käre kollega från Socialdemokraterna i replikskiftet med min andre kollega från . Det är på något sätt så lätt att bara bolla över frågorna till den andra sidan utan att svara på någonting. Det är en skicklighet som jag ändå får tillerkänna min meddebattör här att alltid kunna göra det. Men med detta ger jag mig naturligtvis inte. Frågan är vad vi ställer emot alliansöverenskommelsen. Har vi sett någon överenskommelse mellan regeringspartierna om energipolitiken? Nej, det har vi inte gjort. Samtal ska föras inom . Det stod jag själv i talarstolen och sa. Det är bra att vi gör det. Men låt oss då göra det. Låt oss också för allt i världen ha de raka åsikter som behövs för att det ska bli just det som sägs att kommissionen har som syfte, att vi ska ha en långsiktig plan för elförsörjningen i . Då uppstår en fråga: Ska vi inte behålla den kärnkraft vi har? Man skyller helt plötsligt på alliansöverenskommelsen för att det inte byggdes nya reaktorer under de förra perioderna. Vad har då Socialdemokraterna gjort för att det ska bli en långsiktig och stabil energiförsörjning, inte minst för basindustrin? Vad är alternativet? 12 (S) replik: Jag vet inte om och har varit på några andra sammanträden eller samtal med än vad jag har varit på. Jag har inte varit på något sammanträde som jag kan dra mig till minnes där vi inte sagt – som jag tror att kommissionens ordförande uttrycker det – att vi måste ha den svenska kärnkraften som en brygga in . Vi är inte ännu framme vid ett svar på hur det framtida produktionssystemet för svensk elförsörjning ska se ut. har ägnat en väldigt stor del av sitt första år till att ta in hur omvärlden ser ut vad gäller teknikutveckling, ekonomiska förutsättningar och forskning och utveckling. Om svaret på frågan hade funnits hade vi inte behövt ha . syfte är att skapa underlag för en bred politisk uppgörelse. Den ska vara baserad på så mycket fakta och omvärldskunskap som det över huvud taget är möjligt och inte på gamla känslor och gamla övertygelser. Här gäller det att ta in så mycket fakta som möjligt. Det är en förutsättning. ursprungliga fråga var: Vad är alternativet, och hur ser regeringspartiernas förslag ut? Svaret på det är: Vi har tillsatt . Det är den som har uppgiften att göra det. 13 (KD) replik: Det kan vara klädsamt för Socialdemokraterna i regeringsställning att ändå ha något slags grundsyn på problemet som har uppstått, inte minst med tanke på att det finns reaktorer som ska läggas ned . Det påverkar i högsta grad basindustrin. Där får jag fortfarande inte svar på frågan. Vad är alternativet? Jag hörde i sitt anförande tala om vattenkraften. Vi står väl alla bakom att det ska finnas en bra, utvecklad, produktiv och effektiv vattenkraft. Faktum är att det behövs en övergripande modernisering av de svenska vattenkraftsanläggningarna. Det vet vi. Det ställs helt nya krav på tekniken för att vi helt enkelt ska kunna få ut det mesta möjliga av det. Vad görs för detta? Här talar bara om den storskaliga vattenkraften medan man gång på gång väjer undan för den småskaliga och menar att den inte är någonting värd. Ska vi se till hela , landsbygden och de företag som vill verka och utvecklas på andra ställen än i de stora städerna behövs också den småskaliga vattenkraften. Vad jag eftersträvar här som någon form av svar från är en helhetssyn. Vad vill Socialdemokraterna med energiförsörjningen för ? Vilka energislag tycker man ändå är hyfsat vettiga att utveckla? Om nu inte kärnkraften hör dit, vad tänker man göra för att utveckla till exempel vattenkraften? Är det bara värt med de storskaliga, eller har vi också de småskaliga? 14 (S) replik: Jag gav vår syn på det i mitt anförande. Där talade jag om vattenkraften son navet i det hela. Låt mig konstatera att det som och några andra tar upp som något slags jakt på den småskaliga vattenkraften är ett resultat av alliansregeringens sista år vid makten. Det innebar att man gav ett klart incitament till de lokala myndigheterna att starta det jobbet genom det anslag som de fick extra för att inleda det. De skulle undersöka de vattenverksamheter som inte hade tillstånd för sin verksamhet. Det är vad som pågår just . Regeringen kommer att återkomma till kammaren med en proposition om den svenska vattenkraften och synen på den. Jag vill hänvisa till den nationella strategi som två myndigheter har tagit fram på området. Den ger en ganska god vägledning för hur man bör se på den svenska vattenkraften och dess framtid. Det innebär att man måste se på den i ett helhetsperspektiv. Man måste se på den storskaliga vattenkraften och varje enskilt vattendrag för sig och lösa varje område för sig. Svaret på fråga är: Det är inte produktion av el som är vårt näraliggande problem inom överskådlig framtid. Problemet som vi har att diskutera utifrån de förutsättningar som ges, ekonomiskt och tekniskt, är hur vi hanterar effektfrågor. Också där kommer vi att komma tillbaka. Även talade i sitt anförande om effektfrågan. Vi kommer att återkomma till den. Jag vill bara retoriskt på slutet konstatera att när jag lyssnade på anförande talade hon om sin och syn på effektfrågan och effektreserven. Det är snubblande nära att det förslag som framför blir en kapacitetsmarknad för svensk elmarknad. Det är väldigt intressant om det är den inställning som och har. Det är någonting som de övriga partierna har sagt att de inte vill ha. En effektreserv i den storleksordningen blir en kapacitetsmarknad. Det beklagar jag. 15 (MP): Utvecklingen på energiområdet går snabbt – både i och i världen. Några nyheter bara från är att nu beräknas tredubbla sin vindkraft . drivs nu helt av solel. Sedan näringsutskottet beredde detta betänkande har sju av partier enats i Miljömålsberedningen om ett nytt klimatmål. Det tidigare målet till 2050 har tidigarelagts. ska ha noll nettoutsläpp för att åren därefter ha negativa utsläpp, alltså mindre än noll. Miljömålsberedningen föreslår också att inför en klimatlag som innebär att varje regering framöver, oavsett färg, måste redovisa hur de arbetar för att minska klimatutsläppen. Ett oberoende vetenskapligt råd ska analysera utvecklingen av klimatpolitiken. Klimatet är vår tids ödesfråga. Energipolitiken hänger tätt samman med hur vi klarar klimatutmaningen. Inom EU är fortfarande i topp i andel förnybar energi, . Regeringens mål är förnybar energi. I en energiutveckling som förändras är det viktigt att hålla sig uppdaterad.