prot · H4093 · 2016-09-15 00:00:00 — Om i detta arbete identifierar behov av nya infrastrukturåtgärder prövas dessa inom ramen för den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Regeringen har påbörjat ett arbete med att ta fram en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 och avser att lägga fram en proposition som underlag för beslut om inriktning och ekonomiska ramar för planperioden. Fastställelse av planen beräknas . 32 (KD): Tack, infrastrukturministern, för svaret på interpellationen! Under midsommarhelgen inträffade en olycka på motorvägsbron i . En lastbil krockade och körde in i sidan av motorvägsbron, vilket orsakade stor skada. Efter att motorvägsbron havererat i var den stängd , och många drog en lättnadens suck när den äntligen kunde öppnas . Olyckan inträffade under den minst skadliga tiden , precis när de allra flesta började sin semester. Ändå ställde olyckan till det för människor i , näringslivet där och nästan alla som skulle söderut från . Varje timme passerar över 3 000 fordon motorvägsbron i . Förbindelsen är av riksintresse och viktig för hela näringsliv. är den enda förbindelsen över för två av landets största vägar, E4 och E20. När den inte kan användas dirigeras trafiken genom stadskärnan med förödande konsekvenser. är en växande stad med närmare 100 000 invånare och ett starkt näringsliv. I finns två av största exportföretag, och . Om en ny olycka inträffar då produktionen går på högvarv och man då inte är bättre förberedd kommer de samhällsekonomiska kostnaderna att bli ännu mer kännbara. stängdes , och trafiken fick ledas genom stad med timslånga bilköer. Brohaveriet har kostat ca 20 miljoner för att åtgärda, och de samhällsekonomiska konsekvenserna är stora och svåra att beräkna men har av vissa bedömare uppskattats till över 100 miljoner. Ett fungerande transportsystem är nödvändigt för näringslivets konkurrens och för tillförlitliga transporter. Det underlättar resandet och gör det möjligt att bo och arbeta i olika delar i landet. De lokala företagarna har drabbats hårt av brohaveriet. En del lokala företagare har tappat i försäljning. De förlorar kunder och inkomster och har tvingats att säga upp personal. Flygresenärer som skulle till kom inte fram . Kommuninvånare levde med timslånga köer och mycket begränsad framkomlighet. Polisen hade svårigheter att komma vid begångna brott. Hamnar fick lasta om gods till mindre båtar och drabbades därmed av stora kostnader. Olyckan har visat oss att den redan starkt trafikerade motorvägsbron har alltför stor betydelse för en fungerande infrastruktur. Vi har sett bevis på sårbarheten i trafiksystemet och konsekvenserna av ett större stopp i trafiken. Det visar på vikten av att planera för en ny broförbindelse i den kommande infrastrukturplanen för åren 2018–2029. 33 Statsrådet (S): En sådan här olycka får väldigt allvarliga konsekvenser och visar också vilken enormt stor betydelse infrastrukturen för transporter har i vårt land, både för att människor ska kunna komma till sina arbetsplatser och för att industrin ska kunna få ut sitt gods på rätt sätt. Självklart har vi i både väg- och järnvägsnätet vissa punkter som är mer sårbara eller ställer till med mer skada än andra om de drabbas av ett tillfälligt stopp. Därför tycker jag att det är bra att nu har initierat ett arbete med att identifiera vilka extra viktiga sådana punkter vi har i trafiksystemet. Att förebygga denna typ av olyckor är väldigt svårt; de är ju så att säga oförutsägbara till sin karaktär. Däremot kan man se till att man har tillräcklig beredskap för omledning och för att vidta åtgärder om dessa känsliga punkter drabbas av till exempel en olycka som den i . Jag tycker att det är oerhört viktigt att nu intensifierar det arbetet och att man också kommer tillbaka med eventuella åtgärder. Med detta sagt kan vi konstatera att det i den gällande nationella planen finns en kapacitetshöjning när det gäller , där man planerar att utöka kapaciteten till tre plus tre filer, alltså tre filer i vardera riktningen. Den ligger ganska sent i planperioden, och det beror framför allt på att hela den utbyggnaden är kopplad till att Förbifart blir färdigställd. Man räknar då med ett något högre trafikflöde som man måste möta. Det som återstår för att göra inför nästa planperiod är att utifrån de behov man kan identifiera i transportsystemet också komma med förslag på vilka åtgärder och objekt som ska vara högst prioriterade. Det arbetet har inte inletts . Där avvaktar den infrastrukturproposition som kommer att lämnas till . 34 (KD): Det gläder mig att en ny trefilig väg är på gång. Det ser vi fram emot. Den kommer att minska den överbelastning som finns på sträckan. Men jag efterlyser en ny broförbindelse. Den dag vi hamnar i samma situation som kommer stora delar av samhället att drabbas. Det kommer enligt min bedömning inte att räcka med att bredda vägen och göra den trefilig åt vartdera hållet. är en av största knutpunkter för logistik, med många transporter som passerar. När drabbas, drabbas företag i hela . Med andra ord har och motorvägsbron stor betydelse för svenskt näringsliv. Frågan är vad som händer om ytterligare en olycka inträffar och hur vi kan förebygga detta för att underlätta trafikflödet på motorvägsbron och till sjöss. Resenärer, godstransporter och näringslivet behöver en mer fungerande infrastruktur. En ny motorvägsbro är en lösning, och detta bör beaktas i regeringens arbete med en ny nationell infrastrukturplan. Frågan är om Södertäljeborna, näringslivet med och , närliggande hamnar och alla trafikanter som påverkas och som väntar sig att regeringen ser över möjligheterna till en ny motorvägsbro kan få ett svar . Det är inte acceptabelt att företag över hela landet drabbas och förlorar inkomster och konkurrenskraft. Resenärer, , och alla andra företag i är oroliga. Södertäljeborna och alla de som arbetar i är oroliga. Inom sjöfarten är man orolig. är lyhörda och delar denna oro. Det är inte acceptabelt att två av landets största vägar, E4 och E20, endast ska ha en förbindelse över kanalen. Många Södertäljebor, resenärer och näringsidkare undrar om det kommer en investering i en ny förbindelse över i nästa nationella infrastrukturplan. De förtjänar ett ärligt svar. Infrastrukturministern har personligen varit på plats och träffat berörda. Frågan är: Kommer infrastrukturministern aktivt att verka för en ny motorvägsförbindelse över ? 35 Statsrådet (S): Den olycka vi talar om inträffade , men har varit en viktig förbindelse över . Detta att man kan ifrågasätta robustheten i systemet och förmågan att klara ett stopp på är inte i sig något som uppkom i och med olyckan. Det hade funnits alla möjligheter för och att skriva in en ny bro över i den nu gällande infrastrukturplanen eller i den tidigare infrastrukturplanen. Det har man valt att inte göra, och jag tror att det delvis beror på att det är svårt att förutse var den här typen av händelser ska inträffa. I underlag till regeringen inför infrastrukturpropositionen pekar man också på vikten av att fullt ut använda fyrstegsprincipen när man planerar nya objekt. Det vill säga att man först ser om det finns andra alternativ till att öka trafiken, om det finns sätt att öka kapaciteten med andra åtgärder och om det finns möjligheter att bygga om den befintliga strukturen. I sista hand tittar man på att bygga helt ny infrastruktur. Den principen bör naturligtvis gälla även i det här fallet. har man identifierat ett problem, och frågan är hur det problemet ska lösas på ett så samhällsekonomiskt effektivt sätt som möjligt. Jag tror att mycket väl vet att vi inte tar ställning till enskilda objekt i det här skedet. Det vi gör nu är att förbereda en proposition med inriktningen och omfattningen av nästa planperiod. Vilka objekt som sedan ska prioriteras i den nationella planen är nästa fråga. Det är viktigt att vi försöker se hela transportinfrastruktursystemet i . Det är väldigt lätt att se att detta med är viktigt, men det finns många sådana punkter i transportsystemet i runt om i som gör systemet sårbart. Vi kan inte plocka ut en enskild del och säga: Den här ska vi åtgärda. Vi måste naturligtvis ha hela bilden klar för oss och göra en prioritering utifrån var våra pengar gör allra bäst nytta. Det arbetet är inte gjort . Det gjorde inte heller den förra regeringen när det gällde . Självklart kommer detta behov att beaktas, men om det innebär att det avsätts medel för en ny bro är det alldeles för tidigt att svara på. 36 (KD): Det gläder mig att ni tar till er frågan och att detta ska beaktas i framtida diskussioner om kommande satsningar på infrastruktur. En ny olycka på denna bro skulle få förödande konsekvenser för näringslivet och resandet. Det är många som skulle drabbas väldigt hårt. Det är viktigt att vi gör något slags prioritering och fingervisning med ett uppdrag till att påskynda att se över hur man kan undvika att det sker sådana haverier, minska risken för olyckor och så vidare, och undersöka möjligheterna till en ny broförbindelse över kanalen. kommer aktivt att jobba för denna fråga framöver, lovar jag här i kammaren. Det är just av den anledningen jag har ställt en skriftlig fråga, och jag följer upp den genom denna interpellation. Den här frågan kommer vi att återkomma till längre fram i olika sammanhang här i kammaren. Det ligger ett stort ansvar på regeringen och infrastrukturministern att se till vi har en fungerande infrastruktur och för att underlätta resandet och stärka konkurrenskraften för näringslivet. I sitt svar på min interpellation säger infrastrukturministern bland annat följande: ”Om i detta arbete identifierar behov av nya infrastrukturåtgärder prövas dessa inom ramen för den långsiktiga infrastrukturplaneringen.” Faktum är att brohaveriet har visat på sårbarheten i denna broförbindelse och att en ny förbindelse är nödvändig. Ta som minister och regering ansvar för dessa frågor, och agera nu genom att uppdra åt att utreda en ny motorvägsbro över ! Det är så vi rustar för framtida utmaningar. 37 Statsrådet (S): är det inte bara som ska rustas för framtiden, utan vi har transportsystem i hela vårt land. Det är därför vi har en långsiktig planering där man gör en helhetsbedömning när det gäller vilka objekt som ska prioriteras: Var finns de svaga punkterna? Var finns de stora behoven? Var kan man åtgärda problem med andra, kostnadseffektivare åtgärder i stället för att bygga nytt? Hela det arbetet har naturligtvis i uppdrag att genomföra. Därför ger vi heller inte särskilda och specifika uppdrag till att utreda enskilda objekt. Uppdraget till är att man med den kunskap som finns om transportsystemet i ska föreslå de klokaste prioriteringarna. Sedan är det i slutändan ett politiskt beslut om hur den prioriteringen ska se ut. Men underlaget behöver vi få in från . Det finns nog många runt om i landet som tycker att just deras bro, väg eller järnväg borde få förtur i en sådan planering. Men eftersom regeringen har ansvar för hela landet och för ett robust transportsystem för näringsliv och människor i hela vårt land tror jag att det är en klok hållning att försöka se helheten och att planera i en helhet och inte bitvis. Därför avvaktar vi det arbete som gör. Men jag vill ändå framhålla att det arbete som har initierat är en väldigt bra start. De har säkerställt avledningsmöjligheter, det vill säga att man kan vända på den aktuella vägsträckan, som man inte kunde när olyckan inträffade, och de har inlett ett arbete med att identifiera sårbarhetspunkter i systemet. Jag hoppas att vi snart får en återrapportering från och att de vidtar de åtgärder som de kan vidta också i det korta perspektivet, för det är inte bara nybyggnad som är en lösning här. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellationerna 2015/16:638 och 764 om regionindelning 38 Statsrådet (S): har frågat mig vilka inom sjukvården som har anfört ett önskemål om en annan regionindelning, hur jag ser på att det inte finns en bred folklig förankring för att driva igenom denna stora förändring och vad kvaliteten och patientsäkerheten har med regionförstoring att göra. har frågat mig hur jag motiverar att utredningen kring storregioner inte tar invånarnas åsikter i beaktande, vad jag avser att göra för att förbättra den folkliga förankringen innan beslut kring storregioner fattas och vad jag avser att göra för att säkerställa att de nya regionerna inte förstör fungerande samarbeten. Jag besvarar dem i ett gemensamt svar. Av Indelningskommitténs direktiv framgår att förslagen ska vara väl förankrade med berörda parter. Det är av särskild vikt att kommittén för en dialog med och inhämtar synpunkter från bland annat berörda kommuner och landsting. Kommittén har valt ett arbetssätt som medför en bred förankring av arbetet och att goda möjligheter ges för olika regionala och lokala aktörer att föra fram sina synpunkter och perspektiv. har lämnat ett delbetänkande och föreslår bland annat att tre nya län bildas och att motsvarande landsting bildas . Betänkandet har skickats på remiss till många berörda instanser. Svarstiden går ut . Beredningen av förslagen fortgår, och jag avser därför inte att föregå remissbehandlingen. Däremot kan följande sägas. Regionfrågan har utretts ett flertal gånger. Dessa utredningar anger tydligt att den nuvarande läns- och landstingsindelningen till stora delar är ändamålsenlig och att flera av landstingen och länsstyrelserna är för små för att klara av sina uppgifter både på kort och på lång sikt. Kommuner och Landsting, SKL, har tillsammans med företrädare för enskilda landsting och kommuner, som har god kännedom om verksamheterna och deras behov, tydligt fört fram att det behövs en ny läns- och landstingsindelning. Vid de kommundialoger som jag genomför i varje län har det också uttryckts behov av att ändra nuvarande länsgränser. Behovet sammanhänger bland annat med befolkningens förändrade rörelsemönster och vikten av att erbjuda en god och jämlik vård i hela landet samt att det skapas jämlika förutsättningar för det regionala utvecklingsarbetet. De politiska företrädarna i kommuner och landsting är demokratiskt valda. De har tillsammans med staten ett ansvar för att se till att den offentliga förvaltningen är robust och långsiktigt hållbar för att säkerställa att medborgarna erhåller en god service. I detta ligger också att löpande ompröva hur förvaltningen ska organiseras i syfte att finna mer effektiva lösningar. Det är även politikernas ansvar att noga följa de verksamheter de ansvarar för. På så sätt erhåller de en god kunskap om vilka aktuella och framtida utmaningar som verksamheterna står inför och kan utifrån detta bedöma hur förvaltningen klarar av att leva upp till de krav och behov som finns. Genom remitteringen av delbetänkande kommer regeringen att få in synpunkter från dem som har den största samlade kunskapen om hur förvaltningen fungerar och därmed också har bäst kunskap att bedöma om och hur förvaltningen klarar av utmaningarna och vilka åtgärder som annars behövs. Jag vill också hänvisa till betänkandet Träning ger färdighet från Utredningen om högspecialiserad vård. Utredningen visar på ett tydligt samband mellan volym och kvalitet och konstaterar att en ny läns- och landstingsindelning kan underlätta nivåstruktureringen i hälso- och sjukvården och ge huvudmännen möjlighet att klara den regionala högspecialiserade vården på egen hand. När det gäller frågan om hänsyn till fungerande samarbeten vill jag peka på att en av utgångspunkter har varit att utgå från befintliga samverkansmönster. Man får i detta sammanhang inte heller glömma den omfattande samverkan som finns genom de sex sjukvårdsregionerna. förslag överensstämmer till mycket stor del med hur denna samverkan är organiserad. (forts. § 16) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 39 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av arbetsmarknads- och etableringsminister , försvarsminister , kultur- och demokratiminister samt statsrådet . Arbetsmarknads- och etableringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. 40 (M): Ambassadör har lämnat över sin utredning om försvar och säkerhetspolitiska samarbeten, inklusive Nato, till regeringen. Bringéus fastslår att västs samlade konfliktavhållande förmåga skulle öka med i Nato. I sin regeringsförklaring underströk statsministern vikten av samarbete när det gäller säkerhet. Därför, herr talman, vill jag fråga försvarsminister varför det är så viktigt för regeringen att hålla dörren stängd till Nato. 41 Försvarsminister (S): Säkerhetspolitiken är liksom ingen kappvändarverksamhet, utan det krävs viss stringens, långsiktighet och stabilitet i det sammanhanget. Att ändra säkerhetspolitisk doktrin skulle få stora konsekvenser och framför allt också sätta press på . Vi tror att situationen gagnas bäst av att vi håller fast vid den militära alliansfriheten, höjer den militära förmågan enligt det beslut som har fattat och fördjupar våra samarbeten med andra länder, vilket vi gör på ett mycket omfattande och effektivt sätt jämfört med hur det såg ut under den förra regeringsperioden. Vi har fördjupat samarbetet med bortom fredstida förhållanden och övar armé, flyg och marin. Vi har ett avtal med , vi har ett avtal med , vi har ett avtal med och och vi har utvecklat vår relation till de baltiska länderna. Så ser samarbetslinjen ut. 42 (M): När det gäller säkerhetspolitik kan den ändras rätt fort beroende på hur omvärldsläget ser ut, och det har vi ju sett . Varför föredrar då regeringen ett bilateralt samarbete med och de övriga länder som försvarsministern radade upp här i stället för ett samarbete inom ramen för Nato, där tillsammans med likasinnade andra stater skulle ha mycket större möjlighet att påverka samarbetet? 43 Försvarsminister (S): Inom ramen för Natos partnerskap deltar vi och på en militärt alliansfri grund. Vi utgår då ifrån att vi har det geografiska läge vi har. Självklart är det så att om och i förlängningen skulle ändra säkerhetspolitisk doktrin får det en avgörande konsekvens för spänningsläget i vår del av . Varför ska vi gå in i ett sådant läge? Vi anser att det samarbete vi har är det stabilaste, bästa och lugnaste sättet att hantera säkerhetspolitiken . 44 (C): I går kunde man i tidningen läsa en debattartikel som var skriven av forskaren . Han har skrivit två rapporter till den utredning om vinster i välfärden som regeringen har tillsatt. I artikeln skriver han: ”När säger i SVT:s ’Agenda’ att vinstnivån i välfärdsbolagen ska vara lägre än så går han emot min analys. Skulle hans förslag bli verklighet skulle det i praktiken innebära ett förstatligande av välfärdssektorn.” Trots att många patienter, elever och anhöriga och personal är nöjda med den kvalitet, omsorg och skola som många företag erbjuder vill ni ändå kapa dessa vid fotknölarna. 45 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Regelverket för privata utförare i den offentligt finansierade välfärden behöver utvecklas och justeras. Vi behöver säkerställa att skattebetalarnas resurser används så effektivt som möjligt och till de ändamål som de är avsedda för. har vi inte den typen av regelverk, och därför har vi också sett att vi har verksamheter där resurser används till helt andra verksamheter än de som de är avsedda för. Vi har haft konkurser i skolverksamheter som har inneburit att tusentals barn och ungdomar har fått stå utanför sina skolor när de ska gå till undervisningen. Vi har haft oseriösa aktörer som har tagit sig in i välfärdsverksamheterna, och det vill vi inte ha. Vi vill gynna seriösa aktörer – privata utförare, kommunala utförare och kooperativa utförare som finns i välfärden. Vi vill värna mångfalden, och då måste vi också ha ett regelverk som är långsiktigt hållbart. Det är den frågan som har att besvara. Betänkandet kommer först . 46 (C): Er vinstjakt på företagen kommer bara att resultera i att många företag, och de flesta är ju faktiskt väldigt seriösa, kommer att få stänga igen sin verksamhet, trots att de äldre, anhöriga, personal och elever är nöjda. Trots att till och med forskare som utredningen anlitat varnar för att mångfalden kan försvinna fortsätter ni er jakt på företagen. Varför vill ni förstatliga välfärdssektorn, ? 47 Statsrådet (S): Jag vet inte var uppgifterna om förstatligande kommer ifrån. I direktiven till är det väldigt tydligt att uppdraget är att säkerställa att vi får bättre resursanvändning i välfärden och att vi säkrar mångfald och valfrihet för brukare. Det finns alltså inga planer på att förstatliga. Tvärtom behöver vi förstärka mångfalden, men då måste också de mindre aktörerna, de kooperativa aktörerna och non-profit-aktörerna få möjlighet att finnas med i välfärden. 48 (M): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Den stora mängd nyanlända som har kommit till ställer stora krav på integration och insatser för integration, där språk är en viktig nyckel för möjligheten att ta sig in i samhället. Just nu letar kommuner med ljus och lykta efter sfi-lärare för att kunna hitta den kompetens man behöver för att ge de nyanlända den kompetens de behöver. Regeringen lanserade tidigare med buller och bång det man kallar för Lärarlönelyftet för att öka attraktiviteten i läraryrket och locka fler att bli lärare. I den satsningen ingår inte sfi-lärare, vilket skickar en väldigt underlig signal, eftersom det kanske är där som behovet just nu är som allra störst. 49 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Tack, , för frågan! Det är helt riktigt: Vi har stora utmaningar när det gäller språkundervisningen. Regeringen har ju tagit initiativ till svenska från dag ett, . För att utnyttja resurserna maximalt använder vi – och har fått hjälp av – folkbildningen, som gör stora insatser. Sfi, som ju kommunerna ansvarar för, står inför mycket stora utmaningar. Bristen på sfi-lärare var stor redan innan, och den är nu ännu mer skriande. Regeringen gör stora satsningar på att utbilda fler sfi-lärare. Det är en kompletterande utbildning så att fler ska kunna bli sfi-lärare. Problemet är ju inte att vi har många sfi-lärare som inte jobbar i yrket. Problemet är att vi har väldigt få utbildade sfi-lärare, och det är viktigt för att kunna upprätthålla kvaliteten i undervisningen att man också har rätt utbildning. 50 (M): Tack, , för svaret! Jag förstår att man som arbetsmarknadsminister tycker att det är knepigt när regeringen lägger sig i lönebildning. Det gör det hela mycket mer dynamiskt, så att säga. Men har man valt att göra som man har gjort, och då får man också ta ansvar för det. Utmaningen blir ju att den lärarstudent som funderar på vilken bana man ska gå, eller den lärare som är lärare i svenska och som skulle behöva gå just den här vidareutbildningen till sfi-lärare, som regeringen gärna vill satsa på, alltså gör ett val där de kommer att få lägre lön om de svarar på behov som finns. Är inte det ett problem som regeringen borde se och adressera? 51 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Vi har stora problem och stora utmaningar när det gäller behovet av sfi-lärare. Att det skulle vara många sfi-lärare som inte vill jobba som sfi-lärare är inte det stora problemet utan att vi har alldeles för få som har rätt utbildning. I satsningen på ökad attraktivitet i läraryrket har regeringen valt att satsa på ungdomsskolan och inte på vuxenutbildningen, och sfi är en skolform som hör hemma inom vuxenutbildningen. Privata företag i välfärden 52 (L): I regeringsförklaringen sa statsministern att kvalitet och valfrihet ska prägla välfärden. Det låter lovande att regeringen antyder att man förstår att kvalitet och valfrihet hänger ihop.