prot · H30969 · 2016-02-24 00:00:00 — 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Innan vi inleder debatten vill jag gärna välkomna representanterna från den diplomatiska kåren till den utrikespolitiska debatten. § 1 Utrikespolitisk debatt 2 Utrikesminister (S): Herr talman, ärade ledamöter, representanter för den diplomatiska kåren, kära åhörare! utrikespolitik ska i av både hopp och förtvivlan vara aktiv, orädd och konstruktiv. Med sikte på bred samverkan och diplomati ska vi bejaka och bygga vidare på de nya historiska framstegen i det internationella samarbetet, som klimatavtalet och hållbarhetsmålen i Agenda . Men vi måste också gripa oss an utmaningarna i då aggression och splittring präglar världen. Kriget i har pågått . Över 125 miljoner människor världen över är i akut behov av humanitär hjälp på grund av krig, svält och fattigdom. Om de tillsammans utgjorde ett land skulle det bli världens elfte största. Herr talman, ärade ledamöter! säkerhetspolitiska linje ligger fast. Vår militära alliansfrihet tjänar oss väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med en trovärdig nationell försvarsförmåga. Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. utrikes- och säkerhetspolitik bygger på sammanhållning i EU och på ökat samarbete på bred front: i och , tillsammans med , i FN och i , med Nato och genom en förstärkt transatlantisk länk. Dialog och förtroendeskapande åtgärder är viktiga instrument för stabilitet och avspänning. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-land eller ett nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Vårt land ska därför kunna ge och ta emot stöd såväl civilt som militärt. Den försvarspolitiska överenskommelse som slöts är mycket betydelsefull. Den visar det breda politiska stödet för behovet av att stärka vår nationella försvarsförmåga. Vår tids ödesfråga – klimatet – utgör ett globalt säkerhetshot. Klimatförändringarna driver nämligen på krig, konflikter och fattigdom. kommer med kraft att ta sig an uppgifterna i det globala klimatavtalet, med sikte på målet att hålla den globala temperaturökningen väl under två grader och sträva efter att begränsa den till en och en halv grad. Vi anpassar arbete till en bredare syn på säkerhet. Terrorism, klimat, migration, pandemier och människosmuggling utgör utrikes- och säkerhetspolitiska utmaningar. Särskilt migrationsfrågorna kommer att kräva mycket arbete på såväl lång som kort sikt. Inom UD stärks arbetet med europeisk säkerhet, liksom arbetet med FN och globala frågor. Vi förstärker även vår utlandsorganisation. Vi öppnar ett generalkonsulat i och ambassader på tre kontinenter. Regeringen arbetar med en nationell säkerhetsstrategi. Situationen i världen manar till en feministisk utrikespolitik. Den syftar till att stärka kvinnors rättigheter, representation och tillgång till resurser. har bidragit till att EU har tillsatt en högnivårådgivare för jämställdhet och till bildandet av ett kvinnligt medlarnätverk. Vi fortsätter arbetet enligt vår handlingsplan för att involvera kvinnor i fredsprocesser. Genom att göra kvinnor delaktiga i fredssamtalen i kan vi bidra till ett mer hållbart samhälle. Herr talman, ärade ledamöter! EU är viktigaste utrikespolitiska arena. utarbetas en ny global strategi för EU:s utrikespolitiska agerande. var initiativtagare till strategin och engagerar sig starkt i arbetet. En viktig del handlar om att utveckla EU:s externa krishanteringsförmåga. Regeringen fortsätter stödet för fred, demokrati och ekonomisk utveckling i grannskap. Den europeiska säkerhetsordningen måste värnas. olagliga annektering av och militära närvaro i östra utgör flagranta brott mot folkrätten. Detta är den största utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut. Sanktionerna mot måste vara kvar till dess att uppfyllts. ska åter kunna kontrollera sina internationellt erkända gränser. Det är viktigt att bidra till ett starkt, demokratiskt och stabilt . stöder bilateralt och genom EU den ukrainska regeringens reformarbete. Ett välfungerande samarbete inom Europeiska unionen är en förutsättning för fred och välstånd. Vi behöver ett starkare EU som fortsatt kan stå upp för grundläggande gemensamma värden och principer, inte minst i det europeiska grannskapet. Inre splittring måste motverkas. Det är centralt att stannar i unionen. Överenskommelsen mellan EU:s stats- och regeringschefer ger förutsättningar för detta. Regeringen arbetar för ett socialt där tillväxt, hög levnadsstandard och goda arbetsvillkor förstärker varandra. EU behöver en ny migrationsordning, baserad på solidariskt ansvar och internationella åtaganden, där asylrätten värnas. Det är möjligt om alla 28 medlemsländer tar sitt ansvar och samarbetet förbättras. Med 60 miljoner människor på flykt kan vi inte ha en situation där vissa länder köper filtar medan andra investerar i taggtråd. Vår EU-politik och utrikespolitik spelar en viktig roll när det handlar om att lösa dessa svåra frågor. kommer fortsatt att stå upp för fred och frihet i , som vi gjorde efter terroristdåden i . Vi var bland de första att svara på begäran om assistans, och det svenska stödet är bland de större. bidrag har välkomnats av . Herr talman, ärade ledamöter! Regeringen välkomnar FN:s ansträngningar att nå en uppgörelse i Cypernfrågan. En lösning skulle stärka FN:s auktoritet och EU:s förmåga att hantera utmaningarna i närområdet. har tagit ett unikt initiativ till samverkan mellan religiösa ledare, för de spelar en viktig roll i försoningsprocessen. är en drivande kraft för EU:s östliga partnerskap. En stark grannskaps- och utvidgningspolitik förblir ett av EU:s mest strategiska verktyg för att främja fred och välstånd. Genom att hålla dörren öppen för EU-medlemskap främjas viktiga reformprocesser till exempel på västra och i . Våldsutvecklingen och situationen för mänskliga rättigheter i är mycket oroande. Stridigheterna mellan den turkiska regeringen och PKK har intensifierats. Civila, inte minst kurder, drabbas hårt av våld och utegångsförbud. Det upptrappade våldet förhindrar fred och utveckling inte bara i utan i hela regionen. för en dialog med både regering och opposition i landet. Det är angeläget att och EU kan visa på konkreta framsteg i genomförandet av den gemensamma handlingsplanen om migration. Det ofattbara mänskliga lidandet i är en katastrof och ett allvarligt hot mot hela regionens säkerhet. Halva den syriska befolkningen är på flykt i eller utanför landet. Asadregimens liksom bombningar av oppositionen är oacceptabla och hotar den sköra fredsprocessen. De måste upphöra. Alla parter måste nu acceptera det avtal om eldupphör som har slutits. Genom den nya svenska strategin för Syrienkrisen som omfattar arbetar vi för att människor i och dess grannländer ska kunna försörja sig och få utbildning. Vi ökar även vårt humanitära stöd till landet. Vi ingår i kärngruppen i koalitionen mot Daish och bidrar med en svensk väpnad styrka för utbildning av försvarsstyrkor i , främst kurdiska peshmergastyrkor. Inom EU arbetar för en långsiktig stabiliseringsinsats i . Vi stöttar landets återuppbyggnad, bland annat genom att ge stöd till de områden som har befriats från Daish. Rädslan och desperationen breder ut sig i . Vi måste ge ungdomar både i och i hopp om framtiden. erkännande av syftar till att skapa momentum för tvåstatslösningen. Förnyade internationella ansträngningar krävs. välkomnar det franska initiativet till en internationell fredskonferens. Målet är att både och ska kunna leva i fred och säkerhet inom ömsesidigt överenskomna gränser. Herr talman, ärade ledamöter! I ger regeringen ökat stöd till FN-processen om . Målet är att finna en rättvis och ömsesidigt accepterad lösning på konflikten som tillgodoser västsahariernas rätt till självbestämmande. kommer att fortsätta stödja och uppmärksamma de demokratiska krafterna i regionen. Vi öppnar en ambassad i . band till länderna i är historiskt starka. De stärks nu ytterligare, och vi samarbetar kring ekonomi, utbildning och kultur. Samarbetet mellan svenskt näringsliv och de växande ekonomierna på kontinenten ökar. Afrikanska unionen tar allt större ansvar för fred och säkerhet. stöder denna utveckling både politiskt och finansiellt. Tyngdpunkten i det svenska engagemanget för säkerhet och utveckling ligger på , i , i och i Stora sjöregionen. Det svenska styrkebidraget till FN-insatsen i är uppskattat. Den fortsatt starka och dynamiska ekonomiska utvecklingen i erbjuder stora möjligheter. Regeringen fördjupar samarbetet med , världens största demokrati. Vi öppnar en ambassad i . Kontakterna mellan och blir allt fler. roll internationellt växer. Med detta följer också ansvar. Regeringen fortsätter den uppriktiga dialogen med om mänskliga rättigheter. behåller sitt civila och militära engagemang i . Regeringen stärker också samarbetet med i migrationsrelaterade frågor. är en viktig partner till , och vi utvecklar och fördjupar vårt redan breda samarbete med landet. Vi erbjuder ett omfattande stöd till utvecklingsländer för anpassning till ett mer extremt klimat och hållbar teknik. Vi stärker relationerna med de karibiska nationerna, som i likhet med andra små östater är särskilt utsatta för klimatförändringar. Regeringen kommer att anta en regional biståndsstrategi för , inklusive Stillahavsländerna, med särskilt fokus på klimat. Utöver det strategiska partnerskapet med fördjupas relationerna med en rad länder i såsom , och . I öppnas nu en ambassad. En handlingsplan för vårt arbete med är under utarbetande. Herr talman, ärade ledamöter! mångåriga erfarenheter av fred, jämställdhet och internationell solidaritet har skapat en nyfikenhet kring vårt land och det vi står för. Den svenska modellen väcker intresse världen över. En stark Sverigebild, där kultur och värderingar hålls fram, är viktig för våra långsiktiga relationer med andra länder. Främjandet av export, import och investeringar i , i nära samarbete med företagen, utgör en integrerad del av utrikespolitiken liksom ett ansvar för hela regeringen. Regeringens exportstrategi bidrar till att stärka svenska företags möjligheter på den internationella marknaden och att öka antalet exporterande företag. Detta bidrar till svenska arbetstillfällen. Av utrikeshandel går två tredjedelar till andra länder i EU. Därför är en väl fungerande inre marknad i EU av största vikt. ekonomiska utbyte med omvärlden och långa frihandelstradition har bidragit till vår välfärd. Frihandel mellan länder lägger långsiktigt grunden för fred och demokrati. Därför motsätter vi oss protektionistiska tendenser i EU och övriga G20-länder, särskilt åtgärder som drabbar utvecklingsländer. arbetar för att nå ett politiskt avslut på förhandlingarna om frihandelsavtalet mellan och . Ett avtal får stor betydelse för tillväxt och jobb samt stärker den transatlantiska länken. Avtalet ska slutas med respekt för människor och miljö. ska bli ett föregångsland för fri och rättvis handel. Hållbart företagande är en del av detta. I en svår tid har vi som ett av få länder i världen lyckats behålla ett generöst och högkvalitativt bistånd. Enprocentsmålet uppnås och ligger fast. återkommer regeringen till med ett nytt policyramverk för det svenska utvecklingssamarbetet. Vårt utvecklingssamarbete är ett uttryck för övertygelse om att vi måste dela på världens välstånd. Inför det humanitära världstoppmötet i arbetar vi för ett starkare humanitärt system, med särskilt fokus på kvinnors rättigheter och inflytande. Jag ingår i panel för humanitär finansiering, som har lagt fram nyskapande förslag om hur världens humanitära behov ska kunna tillgodoses. Herr talman, ärade ledamöter! I av globala hot krävs globalt samarbete. Världens ledare enades om Agenda 2030 om globala utvecklingsmål och ett nytt klimatavtal. FN navigerar i en mycket svår terräng, men framsteg görs. FN är världens viktigaste plattform för internationell fred och säkerhet. är en aktiv FN-medlem och en kritisk vän. Vårt engagemang gör skillnad och är efterfrågat. driver på för en starkare koppling mellan utveckling och fred, ett ökat fokus på förebyggande av konflikt och en stärkt roll för kvinnor i fredsprocesser. Regeringen satsar också långsiktigt på medling. Det är på denna grund som nu kandiderar till säkerhetsrådet. Vi tillför kunskap, inte minst om närområdet. måste ta ett än större ansvar för fred och säkerhet. Vi vill slå vakt om folkrätten och begränsa vetoanvändningen. Rådet behöver reformeras och bättre återspegla världen av . Vi ser med oro hur världens befintliga kärnvapenarsenaler behålls och hur nya vapen utvecklas. kärnsprängning understryker nödvändigheten av arbetet för internationell nedrustning och icke-spridning. Det kärntekniska avtalet med visar å andra sidan att det är möjligt att nå framsteg på icke-spridningsområdet. arbetar i FN, inom den internationella organisationen för provstoppsavtal och andra multilaterala samarbeten som det humanitära initiativet. Regeringen har bland annat varit delaktig i arbetet inför Summit i i vår om ett förstärkt arbete mot nukleär terrorism. Regeringen tillsätter en särskild ambassadör för arbetet med internationell nedrustning. Herr talman, ärade ledamöter! Respekt för folkrätten är grundläggande. befäster principen om territoriell integritet. Folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och andra grova övergrepp och kränkningar måste förebyggas och bestraffas. Journalisterna har blivit måltavlor i världens väpnade konflikter. dödades över 100 journalister, och alltför många sitter fängslade. Vi stöder fängslade journalister och människorättsaktivister och arbetar för fria medier och starka civilsamhällen detta år då den svenska tryckfrihetsförordningen fyller . Arbetsvillkor är en europeisk och global fråga. Global är statsministerns internationella initiativ i samarbete med bland andra och för förbättrad dialog mellan arbetsgivare och arbetstagare i syfte att skapa bättre jobb, mer jämlikhet och ökad produktivitet. Att värna varje människas rätt till skydd mot diskriminering är vårt gemensamma ansvar. Det inkluderar antirasism och insatser mot till exempel antisemitism, islamofobi, afrofobi och antiziganism. är en global röst för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och för varje människas rätt oavsett sexuell läggning eller könsidentitet. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är grundläggande, och därför överlämnar regeringen en skrivelse till om detta och tillsätter en särskild ambassadör för mänskliga rättigheter. Stöd till svenskar som befinner sig i nöd- och krissituationer utomlands är alltid prioriterad verksamhet i utrikesförvaltningen. Vi arbetar med konsulära ärenden dygnet runt, årets . Herr talman, ärade ledamöter och åhörare! slår fast att det är ”vi – de förenade nationernas folk” som ska rädda kommande släktled undan krigets gissel. Det betyder att ansvaret är vårt – vi som är , diplomaten på läktaren, riksdagsledamoten som förbereder sitt anförande, ja, också ni som lyssnar vid radion. Det är också ”vi – de förenade nationernas folk” som ska betyga vår tro på de grundläggande mänskliga rättigheterna. Tiden är knapp. Men de globala framsteg som sker parallellt med krigets gissel påminner om den kraft som skapas av gemensamma ansträngningar. Regeringen kommer fortsatt att axla sitt ansvar i upprätthållandet av internationell fred och säkerhet – i politiskt samförstånd och med folklig förankring. 3 (M) replik: Utrikesministern beskriver i utrikesdeklarationen utförligt hur vår säkerhet bygger på samarbete och samverkan – samarbete och samverkan med andra länder och andra organisationer. Utrikesministern beskriver också en värld som är oroligare än på mycket länge och präglad av kriser och konflikter även i vårt närområde. Ett sådant nytt omvärldsläge kräver ledarskap och nytänkande. Vi ser framför oss förslag om bland annat avtalet om värdlandsstöd. Vi vet att det pågår en säkerhetspolitisk utredning som kommer att presenteras . Vi vet att det pågår en intensiv säkerhetspolitisk debatt. Därför hade jag hoppats att regeringen i utrikesdeklarationen skulle ge någon indikation på eller några signaler kring att ompröva det kompakta motståndet mot att ens pröva och diskutera vad ett svenskt Natomedlemskap skulle kunna innebära. Jag undrar – jag har frågat utrikesministern detta tidigare, och jag kommer att fråga det igen – vad det är som gör att det tar emot så. Vad är det som gör att det är så svårt att diskutera? Man är öppen för samarbete och samverkan; det senaste exemplet är ju det kommande avtalet om värdlandsstöd. Så, utrikesministern, vad är det som gör att regeringen inte ens vill glänta på dörren till den större diskussionen om vad det skulle innebära för ? Vi från sida ser detta som någonting som skulle öka säkerhet. Det är bättre att lita till försvarsgarantier än till förhoppningar. Jag önskar alltså att utrikesministern förklarar detta. 4 Utrikesminister (S) replik: Kära , tyvärr var detta förutsägbart. Det är väl så här: Om man bara har ett enda verktyg, nämligen en hammare, kommer alla problem att se ut som en spik. Svaret från sida är alltid Nato. Vi anser att säkerhetspolitiken ska hanteras ansvarsfullt och med bred parlamentarisk uppslutning. Därför var det en tydlig signal till omvärlden när fem riksdagspartier, regering och opposition, enades om försvars- och säkerhetspolitiken. Vi var överens om en översyn i inriktningspropositionen. gick ut och förespråkade Natomedlemskap. Vi var överens om att se över alla våra samarbeten, och vi tillsatte en utredare som skulle göra just detta för att tillåta ett ordentligt underlag och tillåta en debatt. Vi för också en aktiv debatt. Det dröjde en månad, och sedan hade gått ut och förespråkat Natomedlemskap. Jag anser att en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik är vår främsta försvarslinje. Den bygger på sammanhållningen i EU, och den bygger på samarbete på bred front i , runt , i FN och i , med Nato och genom den transatlantiska länken. har spänningarna ökat i vårt närområde, och vi lever i en väldigt orolig tid. Då är det viktigt att säkerhetspolitiken inte svajar och att vi inte plötsligt skickar nya budskap om vart vi är på väg. håller vi ihop, tycker jag. Jag skulle önska att jag såg det också från sida. 5 (M) replik: Ja, då får jag väl skicka tillbaka bollen och säga att även utrikesministerns svar var förutsägbart. Att vi har talat om detta tidigare innebär inte att det inte är värt att diskutera. Precis som utrikesministern säger är detta väldigt allvarliga frågor. Det handlar om hur vi på bästa sätt kan värna vår självständighet, vår suveränitet och att vår del av världen är säkrad och kan klara de stora, svåra utmaningar vi kommer att diskutera under hela den här dagen. Det finns naturligtvis väldigt många aspekter på säkerhet, men det går inte att bortse ifrån att Nato är den centrala aktören för säkerhet och stabilitet i vår del av världen. Därför efterlyser jag fortfarande konkreta argument för att inte ens vilja och våga öppna upp diskussionen. Svaret blir: Nej, vi ska helst inte prata om detta, för vi måste hålla ihop. Där är utrikesministern svaret skyldig. 6 Utrikesminister (S) replik: Det är bra om mitt svar är förutsägbart, säger jag. Vi ska inte svaja i säkerhets- och utrikespolitiken. Vi ska hålla en linje som är tydlig. Vi ska stärka vårt försvar, och vi ska hålla fast vid vår militära alliansfrihet. Framför allt ska vi bygga på samarbeten. Det var därför vi gav en utredare i uppdrag att se över hur samarbetena ser ut och fungerar, vad vi kan förstärka och vad vi kan göra bättre. Jag skulle förstås önska att ville ansluta sig till detta. Vore det inte bättre för vårt land, i den här osäkra tiden, om vi i stället samlades i utrikes- och säkerhetspolitiken? Debatten har vi ständigt och jämt. Vi möts ju ständigt i diskussioner om Nato. Det är bra och rätt, men vår politik måste signalera enighet och en fast linje. Det är nämligen det som skapar stabilitet och avspänning i området. Det skulle inte signaler om ett Natomedlemskap göra. 7 (SD) replik: ser med stor oro på den eskalerande knivintifadan i . Runt 25 israeler, en amerikansk student och en palestinier har fallit offer för knivterrorn. På den andra sidan har runt hundra palestinska gärningspersoner dödats. knivhöggs en sexbarnsmamma utanför sitt eget hem, och dagen därpå skadades en gravid kvinna i ytterligare en attack. Den misstänkta gärningsmannen, en 15-årig palestinier, berättade i förhör att inspirationen till dådet kommit från palestinsk tv, vilken helt kontrolleras av den palestinska myndigheten. Jag vill därför fråga hur utrikesministern aktivt kan verka för att svenska biståndspengar används till att finansiera den palestinska myndigheten – samma myndighet vars propagandamaskin får 15-åringar att försöka knivmörda gravida kvinnor. Varför har inte ens försökt villkora stödet med att myndigheten slutar med den här typen av propaganda? 8 Utrikesminister (S) replik: Jag tackar för frågan. Jag har varit mycket tydlig i mitt fördömande, inklusive i och här i , av de våldsdåd som har utförts av palestinier gentemot israeler. Användning av våld, även under ockupation, är strikt reglerat i folkrätten. Alla inblandade bör göra sitt yttersta för att undvika oproportionerligt våld. Den nuvarande situationen med stor desperation och en situation på marken som utvecklas väldigt negativt med ett besinningslöst våld måste få ett slut. Alla parter har ett ansvar att inte bidra till uppvigling, provokationer eller hämnd. Det är därför det också är viktigt att svar är proportionerligt och sker i enlighet med folkrätten. är i dialogen med palestinska företrädare mycket tydlig när det gäller vikten av att ta avstånd från våld. Det framför vi ständigt i våra kontakter, och det kommer vi fortsatt att göra. 9 (SD) replik: Jag tycker inte att utrikesministern har varit särskilt tydlig i fördömandet av knivattacker, och jag vill ställa en konkret fråga. spreds en fruktansvärd övervakningsvideo över världen som visar en svartklädd, maskerad palestinsk kvinna som räcker över sitt id-kort till en israelisk säkerhetsvakt. När vakten tittar bort drar hon fram en kökskniv och hugger mot vakten som ryggar tillbaka, och han undkommer med en lättare skada. Vakten stapplar baklänges och lyckas dra sitt tjänstevapen. Kvinnan fortsätter attacken trots varningsskott, varpå hon skjuts till döds. Är detta, enligt utrikesministern, oproportionerligt våld och en utomrättslig avrättning? 10 Utrikesminister (S) replik: Det vi kan göra, , och det den här och alla ansvariga politiker kan göra är att göra vårt yttersta för att förhindra att våldet eskalerar i . Jag har fördömt våldsdåd. Jag har fördömt våldsdåd på båda sidor och fortsätter att göra det tydligt. Jag vet inte hur nu som jag har gjort det. Så måste vi engagera oss i en politik för som förhoppningsvis kan skapa förutsättningar för en tvåstatslösning. Det är det vi fortfarande har att hålla oss till. Då måste vi agera ansvarsfullt och försöka skapa ett klimat som tillåter att man återgår till fredsförhandlingar. 11 (C) replik: kan på flera punkter instämma i utrikesdeklarationen. Vi tycker att det är bra med en tydlig markering att viktigaste utrikespolitiska arena är EU. Stödet för journalister och mänskliga rättigheter är naturligtvis centralt för oss alla. Klimatmål på max en och en halv grad är någonting som vi också gärna ser. Vi stöder självklart också en plats i säkerhetsrådet. Men, herr talman, låt oss analysera lite mer vad som är säkerhetspolitiska linje. Utrikesministern säger att den ligger fast, att det är en bred samling. Det är en bred samling med , och bakom den linjen. Jag tycker inte att den är bred. Vad menar utrikesministern när hon säger att vår militära alliansfrihet tjänar oss väl? Beskriv gärna det!