prot · H40913 · 2016-10-12 00:00:00 — Den håller på att slita isär , och du är en del av den polariseringen, . Visst har du väljarstöd, men jag vill bara säga att jag är orolig för det. Jag tror inte att alla som röstar på ett visst parti nödvändigtvis håller med om precis allting. Att väljarresultaten för den typ av parti som representerar och även för vänsterpopulistiska partier har ökat kraftigt i hela västvärlden beror inte på, skulle jag säga, att folk i allmänhet har blivit rasister eller extremkommunister eller något annat, utan det är en oro över en lång rad fenomen som är orsaken. Jag är mycket självkritisk, ska jag säga. Jag tycker att vi – och med vi menar jag en bred palett av partier i det politiska mittfältet – inte har lyckats adressera de här utmaningarna på ett sätt som har väckt tillräckligt förtroende. Det är inget angrepp på , utan jag kan gratulera till de väljarframgångar du har haft, men det är klart att vi andra måste fundera över och sätta en agenda för detta. Jag kommer att ägna mitt politiska engagemang åt att försöka lösa de problem som gör att människor blir så oroliga att de söker sig till extremistpartier. Om är extremist eller inte kan vi väl ha olika uppfattning om, men det är inte det centrala. Det centrala är att våra samhällen håller på att slitas isär, och det bekymrar mig mycket. 126 (SD) replik: Jag kände mig inte särskilt träffad. Jag noterade att inte nämnde mig i det här sammanhanget. Det var inte heller därför jag valde att ta upp det här, utan jag valde att ta upp det därför att du specifikt nämnde som ett exempel där extremismen är på framfart och där extremismen är en majoritet av väljarna som har röstat på ett visst sätt. Det är det menar är extremism. Det tycker jag är lite märkligt. Problemet är den här självgodheten och den totala bristen på förståelse för vad som händer i samhället , inte bara i utan i hela . Vi hör den återigen när säger: Jag tror att man inte nödvändigtvis vet vad partiet man röstar på tycker, utan det handlar om en rad fenomen. Det är inga fenomen eller problem som har uppstått ur tomma intet, utan det är för att ni i de gamla partierna har skapat problem som väljarna överger er och röstar på nya partier som har svar på de moderna problem och utmaningar som vi står inför . Ni är skyldiga till problemet. Det är därför man väljer att inte rösta på dig, , utan på mig i stället. 127 (L) replik: Det är möjligt att kan säga att jag är ansvarig för den djupa lågkonjunkturen i världen och att jag är ansvarig för sammanbrottet i , men det kanske är att tillmäta mig något för stor betydelse, trots allt. Jag medger att vi inte har hanterat många av de utmaningar som västvärlden har stått inför på ett tillräckligt skickligt sätt. Det gäller liberaler, det gäller socialdemokrater och det gäller de statsbärande konservativa kristdemokratiska partierna i . Därför känner många människor oro och går till partier som parti fast över hela . Jag utesluter inte att det är ungefär samma fenomen som just nu driver fram i . Jag är naturligtvis kritisk mot dina lösningar, men du och ni pekar på en del problem som finns med integration och så vidare och som vi borde ha tagit tag i tidigare. Där är jag mycket självkritisk. Men du har fel i dina lösningar. Debatten nu måste handla om hur vi ska lösa de här problemen. Jag tror inte på att stänga . Jag tror inte på att ska splittras igen. Jag tror inte på att vi inte ska samarbeta med varandra. Lösningen på detta ligger i mer samarbete i , inte mindre. 128 Statsrådet (MP) replik: Först och främst vill jag tacka dig, , för det besked du gav om att vi bör vara öppnare med att jobba över blockgränserna för att ta ansvar för i en parlamentarisk situation där precis som Liberalerna är beredda att vara konstruktiva. En fråga där vi har nått en bred enighet här i tillsammans med , och men tyvärr inte med Liberalerna är den om energipolitiken. Där har vi fått en överenskommelse om att vi ska jobba mot ett förnybart elsystem med långsiktiga spelregler för energisektorn. Tyvärr bestämde sig Liberalerna och för att hoppa av den för att man av någon outgrundlig anledning hellre vill fortsätta satsa på gammaldags kärnkraft. Vårt grannland gjorde precis det som vill göra. Man bestämde sig 2002 för att bygga en ny reaktor i Olkiluoto som skulle ha tagits i bruk 2009. Det skulle ha kostat . Det är fortfarande inte färdigt. Det beräknas vara färdigt som tidigast, och kostnaden beräknas bli uppåt , alltså runt eller lite mindre. Än så länge har detta inte producerat en enda kilowattimme el. som solel, förnybar el, transmission, lagring och energieffektivisering blir billigare och billigare – tycker du, , att ska göra som och satsa 100 miljarder på att bygga nya reaktorer när vi behöver satsa på en omställning till förnybar energi nu? 129 (L) replik: Det var några pusselbitar som saknades i redogörelse. Det är sant att den nya finska reaktorn både har blivit dyrare och försenad, men trots det har finnarna bestämt sig för att bygga ännu en ny reaktor. Trots att den alltså blir både dyrare och försenad landar man i slutsatsen att det här är en teknologi man vill satsa på för framtiden. Sedan gör en poäng av att reaktorn ännu inte har producerat någon kilowatt. Det är klart att den inte har, för den är ju inte färdig . Men när den väl är färdig kommer den att stå för en betydande del av elförsörjning i generationer framåt. Vi kan jämföra med några länder, för det är inte bara som satsar på kärnkraft. bestämde att bygga två nya reaktorer. och är på gång. Det är som avviker. Vi kan titta lite på : Varför blev det ett sådant liv om kolgruvorna ? Jo, det var för att behöver sitt kol därför att de har bestämt sig för att stänga igen kärnkraften. Man måste alltså förstå alternativen. Då säger : Det där är inte alternativ. Nej, det är det inte för , och det håller jag med om. Men för många länder i handlar det nu om ifall man ska lägga ned kolkraften eller kärnkraften. Man kan säga: Vi är emot allt. Men riktigt så fungerar det inte, för behöver vi elektricitet i våra samhällen. Det nu i stället har bestämt sig för, i och med den här uppgörelsen, är att svensk kärnkraft ska stängas till 2040 – jag är förvånad över att några av mina borgerliga bröder och systrar har gått med på det – och dessutom att havsbaserad vindkraft ska vara en viktig del i ersättningen. Men ursäkta mig, när vi nu talar om dyra kärnkraftverk: Det finns mig veterligen inget dyrare sätt att producera elektricitet än genom havsbaserad vindkraft. Att bygga ut så mycket havsbaserad vindkraft som ni tänker erkommer att få Nuonaffären att framstå som en lottovinst. 130 Statsrådet (MP) replik: Jag konstaterar att inte svarar på frågan. Tycker att vi ska bygga nya reaktorer i med de kostnader som vi ser nu? Förresten har finnarna skrinlagt planerna på en fjärde reaktor med tanke på att den tredje inte har kunnat tas i bruk. När det gäller britterna tänker man bygga kärnkraftverk, men där har skattebetalarna fått gå in och subventionera ett fast pris på el framåt. Ska vi subventionera kärnkraft för generationer framåt när vi i stället kan göra investeringar i förnybar energi? Gör vi det senare kan vi producera energi gratis för framtida generationer i stället för att lagra kärnbränsle . 131 (L) replik: Gratis energi skulle jag vara för om det fanns någon sådan. Om den havsbaserade vindkraften ska byggas ut i de volymer som ni tänker er för att vår energibalans ska gå ihop måste vi lägga ned mellan 50 och 100 miljarder i subventioner på detta , både i investeringssubventioner och i driftsstöd. Det är riktigt att när man precis just nu ska räkna på vad som är lönsamt är inget lönsamt därför att elpriserna är så otroligt låga. Ingenting är lönsamt att bygga just nu när det gäller energi. Så är det ju. behöver inte bygga ny kärnkraft precis just , utan det här handlar om några årtionden framåt. Då tycker jag att det är olyckligt att nu utesluta den möjligheten. De stora tunga länderna i västvärlden med undantag för har bestämt sig för att bygga en ny generation kärnkraft. Jag tycker inte att vi ska utesluta den möjligheten för framtiden. Precis just behövs det inte, för just nu har vi el så att det räcker. Men i det läge då de nuvarande sex större reaktorerna börjar fasas ut enligt den tidsaxel som ni säger ska gälla behöver vi ny elektricitet. 132 (V) replik: Du nämnde jämställdhet i ditt anförande, . Det blev jag glad över. Du gör sällan det, särskilt med tanke på att ni utger er för att vara ett parti som står för jämställdhet mellan män och kvinnor. Jag menar att om man skulle genomföra ert budgetförslag skulle in-komstklyftan mellan män och kvinnor i öka påtagligt. Det är en inkomstklyfta som redan är på över en livstid – en ren orättvisa mellan män och kvinnor. Ert budgetförslag går ut på att sänka skatten för dem som tjänar allra mest. Den övervägande delen som gör det är män. säger ni nej till att satsa på välfärden. Där arbetar många kvinnor som egentligen förtjänar en lönehöjning. Och när välfärden inte fungerar är det ofta kvinnor som får göra det arbetet obetalt. Ni säger nej till förslag som gör livet lättare för ensamstående föräldrar. De flesta ensamstående föräldrar i är kvinnor, inte alla men de flesta. Ni säger nej till att höja underhållsstödet och till fria glasögon för barn. Ni säger också nej till avgiftsfri öppenvård för dem som har fyllt 85. Det är ofta kvinnor med väldigt låga pensioner som skulle få ta del av den reformen. Ni säger förstås också nej till sådant som att göra tandvården billigare för unga eller att bygga fler bostäder i . Det finns ett tydligt mönster här. Det är att ni fördelar om från låginkomsttagare och kvinnor, från kvinnor med låg pension och ensamstående föräldrar till de män i som har de allra högsta inkomsterna. Handen på hjärtat, – är det inte så att om man genomför er budget ökar inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor i ? 133 (L) replik: När skattereformen genomfördes för sa man att ungefär 10–av svenska folket skulle betala statlig inkomstskatt, det vill säga de som räknas som höginkomsttagare. Sedan har det kommit att förskjutas så att en allt större andel betalar. ökar den andelen ännu mer. I den budget ni lägger fram, , är det så sanslöst att av sjuksköterskor räknas som höginkomsttagare. Och av gymnasielärare räknas som höginkomsttagare. Det är klart att man kan få vilken effekt som helst om man räknar med de inkomsterna som du är för. Jag tror att väldigt få sjuksköterskor i upplever sig som höginkomsttagare. Men vi ska naturligtvis upplysa dem om att de rödgröna anser dem vara det. Och de ska hårdbeskattas för att de är höginkomsttagare. Detta har betydelse, eftersom marginalskatten slår till stenhårt när man kommer över en viss inkomstgräns. råkar det vara på det sättet att det blir enorma effekter när det gäller den gruppen om man låser, eller rent av sänker, inkomstgränsen för . Lönen höjs dessutom alltid med några procent , och de som jobbar inom vården har övertidsersättningar och allt vad det är. Tänk att det råkar vara kvinnodominerade akademikeryrken som ni slår till mot! Det är där ni slår till. Och ni är helt okänsliga för det. Jag lovar att om det hade drabbat manliga LO-yrken hade du varit jätteupprörd. Men är det kvinnodominerade akademikeryrken. Då betyder det ingenting för dig, . De ska beskattas! 134 (V) replik: Jag frågade dig hur din budget påverkar män och kvinnor, . Du verkar inte ens ha funderat över frågan. Du ger definitivt inget svar på den. Du väljer att svara på någonting helt annat i stället. Er budget gynnar rika män, på bekostnad av kvinnor som har låga pensioner eller är ensamstående föräldrar till exempel. Det är anmärkningsvärt att du inte ens har funderat över hur er budget slår. I stället står du här och hetsar upp dig över att den som tjänar får betala mer i skatt. Då är det Armageddon, jordens undergång och vet vad, som har drabbat oss alla. Jag tror att många gärna betalar mer i skatt om man får en välfärd som fungerar bättre. Tänk om du hade varit hälften så upprörd över alla pensionärer som funderar på om de har råd att gå till tandläkaren eller vars pensioner inte räcker till . Då hade det varit någonting med er feminism, . 135 (L) replik: Det är något konstigt med det här. Om en man går på för att studera till ingenjör eller ekonom, någon typiskt mansdominerad akademikerutbildning, anses lönerna i vara höga. Det är bonusar och vissa villkor som gäller. Men om en kvinna går på och blir gymnasielärare och tjänar mediokert, som jag tycker – lärarlönerna borde vara högre – betraktas hon som höginkomsttagare. Gränsen går inte vid 50 000 utan vid 36 000, . Många gymnasielärare kommer upp i det. gör även nästan hälften av sjuksköterskorna det. Och eftersom ni fryser gränsen kommer en majoritet av sjuksköterskorna att göra det . Och klipper ni till. Det är en väldig skillnad på arbetsvillkor för kvinnor med lång utbildning och män med lång utbildning på svensk arbetsmarknad. Så länge jag är politiskt aktiv kommer jag att driva att det ska löna sig att utbilda sig i , även till yrken där kvinnor dominerar. 136 (KD): Partiledardebatten har pågått här i kammaren ett bra tag . Skiljelinjen i svensk politik visar sig återigen. Den går mellan Alliansens partier och en trött och nöjd regering. Om ska stå starkt behövs reformer som stärker enskilda människor och familjer och som ökar vår gemensamma trygghet, i alltifrån äldreomsorgen till polisen. För går vägen till ett samhälle mer präglat av tillit och trygghet via en alliansregering som intar senast efter valet . I mitt anförande kommer jag att fokusera på de prioriteringar vi kristdemokrater gör i vårt budgetalternativ. Det handlar om fler jobb. Det handlar om att stärka pensionärernas ekonomi. Det handlar om satsningar på vård och omsorg. Det handlar också om ökad valfrihet och förbättrad ekonomi för barnfamiljer. Och det handlar om ett kris paket för svensk polis. Att ha ett jobb att gå till handlar om mycket mer än att få mer pengar i plånboken. Det handlar om att bli en del av ett sammanhang, att få arbetskamrater, att få sitta på fikaraster och snacka om vad man har gjort eller ska göra . Det handlar om rutiner. Men det handlar också om att kunna förverkliga sina drömmar. För vårt gemensamma betyder det mer välfärd. Grunden för vår välfärd är nämligen att människor har ett jobb att gå till. Till skillnad från regeringen har ett batteri av verkningsfulla åtgärder på jobbområdet. Vår stora jobbreform, introduktionsanställningar, gör det möjligt för fler att få ett första jobb och att lära sig jobbet på jobbet. Vi sänker skatten för unga under 25, för långtidsarbetslösa, för långtidssjukskrivna och för nyanlända som får jobb. Vi förenklar arbetsmarknadspolitiken genom att lägga ned ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar. Vi förbättrar matchningen genom att satsa kraftfullt på yrkesvux och . Vi vill utveckla RUT-avdraget. Och vi stimulerar för att få fler och nya jobb inom vården. Detta är förslag som står i kontrast till Löfvenregeringens misslyckade jobbreformer. Efter ett långt arbetsliv blir det dags att gå in i ett nytt skede i livet, att gå i pension. Förutsättningarna för att växla om till ett liv som pensionär skiftar. Gruppen pensionärer är långt ifrån en homogen grupp. Vi kristdemokrater har flera olika förslag för gruppen. För personer dubblerar vi jobbskatteavdraget om de väljer att fortsätta arbeta och bidra med sitt kunnande och sin erfarenhet på arbetsmarknaden ytterligare ett eller . För har det alltid varit viktigt att stärka pensionärernas ekonomi. Alliansregeringen sänkte pensionärernas skatt vid inte mindre än fem tillfällen. Vi höjde också bostadstillägget . Sammanfattningsvis gav detta en garantipensionär totalt en extra månadsbetalning . Men vi är inte nöjda. Vi föreslår ytterligare kraftfulla skattesänkningar för pensionärer i vårt budgetalternativ som ligger på bord. Vi vill stänga gapet mellan pensionärer och förvärvsarbetande. Och vi tar ett stort och kraftigt steg i den riktningen när vi sänker skatten för inkomster . Men vårt mål är att sluta gapet helt. Vi vill fortsätta satsa på dem som har det allra sämst ställt. Därför höjer vi bostadstillägget med 500−600 kronor för dem med lägst pension. Utan förvarning kan något ske i livet som gör oss helt eller delvis beroende av vården och omsorgen. Då behöver vi sjukvårdspersonal som kan fokusera på sina arbetsuppgifter, på att vara läkare, sjuksköterska och undersköterska. Men får de inte göra det. Alltför mycket av arbetstiden går åt till kringuppgifter. Man brukar säga att det behövs fler händer i vården. Det kan vara helt riktigt. Men det viktiga är att rätt händer gör rätt saker. Därför föreslår vi att vårdserviceteam ska införas. De ska kunna sköta kringuppgifter så att vi kan frigöra mer tid för vård i vården. Jag har under den här partiledardebatten noterat hur få gånger som ordet familj har förekommit. Det har nämnts , och då i replikskiften då jag som kristdemokrat har uppmärksammat familjen som samhällets mest betydelsefulla enhet och samhällets viktigaste byggsten. Vi kristdemokrater brukar lyfta fram familjen och betydelsen av den. Det gör vi för att vi ser familjen som samhällets viktigaste beståndsdel. Vi låter det också påverka vår politik. Vi sätter familjen först i vårt budgetalternativ. Det är i familjen som det börjar. Det är där som vi lär oss att öva våra förmågor och egenskaper. Vi kristdemokrater vill införa ett jobbskatteavdrag för föräldrar med och förälder. Det ökar flexibiliteten i föräldraförsäkringen. Vi vill också införa barnomsorgspeng för egna barn. Vi vill höja bostadsbidraget för dem som har det sämst ställt, och vi stärker pensionsrätten för barnaåren. Vi gör det helt enkelt lättare att få ihop och kombinera familjeliv och arbetsliv. Vi möjliggör för mer tid tillsammans i familjen för fler. Många föräldrar som jag träffar vittnar om hur svårt det är att få vardagspusslet att gå ihop. Det ser vi kristdemokrater, och vi lägger fram förslag som underlättar detta. När vi ser de utmaningar som vårt samhälle står inför är inte familjepolitiken en detalj vid sidan av eller grädde på moset. Familjepolitiken är central för att vi ska kunna möta de utmaningar som vi ser. Det är genom att stärka familjen som vi långsiktigt ökar tryggheten och tilliten till våra medmänniskor. Krisen inom polisen har gått så långt att man inte bara har tvingats prioritera ned brott som cykelstölder utan tvingas prioritera ned även grov misshandel och rån. Detta är mycket anmärkningsvärt eftersom det rör sig om allvarliga brott. Vi kristdemokrater föreslår 2 600 nya polisanställda. Vi vill se löneökningar och en förbättrad arbetsmiljö för att färre ska sluta som poliser. Vi vill återinföra beredskapspolisen och dubblera insatsstyrkan. Regeringens satsning på polisen ligger långt fram i tiden, till efter nästa val. avsätter regeringen till polisen. Det duger inte när situationen för svensk polis är så allvarlig. Jag skulle vilja likna regeringens satsning på polisen vid ett litet plåster på ett stort sår. Det duger inte. Människors känsla av otrygghet och utsatthet måste tas på allvar. Får den känslan gro är risken stor att det blir fler så kallade medborgargarden som tar saken i egna händer, och det är ingen utveckling som vi önskar. Ordningen måste upprätthållas och rättssäkerheten tryggas. Polisen ska finnas där för oss i situationer när vi eller vår omgivning utsätts för kriminalitet. Det måste vi kunna lita på. Den här debatten har visat att regeringen inte möter de utmaningar som står inför. Socialdemokratins ambition med makten är just makten själv. Alliansens partier har ambitioner för förändring och en lång rad politiska förslag som vi har hört i debatten här – detta för att möta de problem och utmaningar som människor står inför. Vi kristdemokrater presenterade vårt budgetalternativ med tydligt fokus på bättre villkor för fler jobb, på att stärka pensionärernas ekonomi, på satsningar på vård och omsorg, på en offensiv politik som stöder familjer och på satsningar på polisen. Vi föreslår detta för att tilliten mellan människor ska öka och för att tryggheten måste stärkas. Mannen i som förlorade jobbet och inte haft ett jobb , den unga kvinnan i som kom hit från med en dröm och ambition om att bli arkitekt och den äldre kvinnan i som inte får ihop sin ekonomi trots att hon tagit hand om sitt hem och sin familj och jobbat deltid ända sedan tonåren är med sina personligheter, erfarenheter och drömmar precis som alla vi andra unika. Vi måste göra mer för att ingen ska hållas tillbaka och ingen ska lämnas efter. Partiledardebatten var härmed avslutad. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2016/17:13 Interpellation 2016/17:13 Elområdesindelningen och Sydvästlänken av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Samordnings- och energiministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 3 Anmälan om faktapromemorior Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM6 Förordning om certifiering av utrustning för säkerhetskontroll inom luftfarten KOM(2016) 491 till trafikutskottet 2016/17:FPM7 Förordning om förlängning av programmet för europeisk statistik KOM(2016) 557 till finansutskottet § 4 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2016:24 Internationella jämförelser av inkomstskillnader – möjligheter att bidra med statistik § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:8 till kulturutskottet 2016/17:15 till socialutskottet 2016/17:17 till socialförsäkringsutskottet 2016/17:18 till justitieutskottet 2016/17:21 till trafikutskottet 2016/17:11 och 12 till utrikesutskottet 2016/17:3111 till utbildningsutskottet KOM(2016) 582 och 583 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 589 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 593–596 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 625 till utbildningsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 6 Godkännande av klimatavtalet från Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU6 Godkännande av klimatavtalet från (prop. 2016/17:16) 137 (SD): ska vi debattera klimatavtalet från , och jag vill inleda med att yrka bifall till reservation i betänkandet. Det gör jag inte på grund av det som står i propositionen, utan på grund av det som inte är bifogat till propositionen, därför att den bilaga som verkligen betyder något ännu inte finns. Godkännande av klimatavtalet från från beskrivs av regeringen som ett rättsligt bindande klimatavtal. Det finns emellertid flera problem med avtalet och med regeringens linje. Låt oss till att börja med framhålla att avtalet bygger på frivilliga åtaganden som för många länder handlar om kraftiga utsläppsökningar. har till exempel beslutat att bygga i genomsnitt ett till två nya kolkraftverk . En annan stor utsläppare är . Deras frivilliga åtaganden har hyllats i internationell media, men tittar man på vad det egentligen handlar om har kopplat sina åtaganden till sin bruttonationalprodukt som växer mycket kraftigt. Det betyder att utsläppen även där sannolikt kan komma att öka kraftigt framöver. Man kan fortsätta med och andra stora utsläppare där ser vi ett liknande mönster. Det handlar ofta om att basåret sätts vid högkonjunkturen när utsläppen var onormalt höga, vilket gör det mycket lättare att sätta en hög procentsiffra. Vidare är avtalet ganska tydligt när det gäller utvecklingsländerna. På dem ställs mycket få krav, och det anges att dessa länder över huvud taget inte behöver minska sina utsläpp.