prot · H309124 · 2016-06-21 00:00:00 — Regeringen har gått fram med att man föreslår förändringar av sjukförsäkringen. Man kallar det för hälsoväxling, och det låter ju bra. Men det innebär alltså att ska arbetsgivaren betala en fjärdedel av kostnaderna för sjuklön. Det är lätt att se vilka detta framför allt går ut över. Det är inte minst små företag, som inte vet om de vågar anställa eller inte. Det är ett risktagande för dem, och den här reformen innebär solklart en försämring av kalkylen. Allra mest går det dock ut över dem som har en historia av sjukdom, handikapp eller liknande som är ute och söker jobb. För dem blir ju tröskeln ännu högre. Små jobbskapare – vi har ju konstaterat att det är hos dem jobben i det svenska samhället skapas – kommer att vara ännu försiktigare med att anställa någon med sjukdomsbakgrund. Är det bra? 17 (MP) replik: Jag är glad över att tar upp problemet med de höga sjukskrivningstalen och, hoppas jag, ser att vi behöver göra något åt dem. Vi har sett hur ohälsotalen har ökat, främst bland kvinnor, och det är psykisk ohälsa som är problemet. Där behöver vi göra många insatser i arbetsmiljö och annat. Därför var regeringens förslag om hälsoväxling också en uppmaning till parterna att försöka komma överens om sätt att komma till rätta med detta. Till skillnad från vad försöker låtsas om finns det i det förslag som har gått ut undantag för dem som har en historia av sjukdom. Mig veterligen finns det här förslaget inte med i det betänkande som vi diskuterar , men jag tänker ändå passa på att fråga vad har för förslag för att komma till rätta med ohälsan och för att hjälpa människor med ohälsa tillbaka till jobb och till rehabilitering. Det hjälper ju inte att göra som alliansregeringen och tro att folk säkert blir friska om man tar bort pengarna. 18 (C) replik: Jag tror att man måste lyfta på många stenar när det gäller sjukförsäkringen. Trenden när det gäller uttagande av sjukförsäkring och sjuklön är ju i viss mån frikopplad från siffrorna över ohälsan. De skiftar lite olika, och det finns inga klara samband dem emellan. Det är märkligt och något vi måste komma till rätta med. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Den här regeringen fattade som några av sina första åtgärder beslut som vi vet leder till längre sjukskrivningar, däribland borttagande av den bortre parentesen. Det tror jag är dåligt. Vi har också tillsammans med flera av våra alliansvänner föreslagit en karensdag vid dag 15 som ett sätt att få en kontrollpunkt, så att folk inte är i sjukskrivning längre än man annars skulle vara. Vi vet också att passivitet är något av det mest sjukdomsdrivande som finns. Man ska så snabbt som möjligt in i rehabilitering och tillbaka in på arbetsmarknaden. svarar inte på min fråga och hänvisar till något löst definierat undantag. Ingen kan tro att något undantag kommer att vara så brett att det täcker in alla dem som kommer att få det svårare att få en heltidsanställning. Det kommer omöjligen att lugna de småföretag som är mycket oroliga över förändringen. sagt alla remissinstanser – fack, arbetsgivare, småföretagarorganisationer – är överens om att detta är dåligt för småföretagen och sämre för dem med en historia av sjukdom som försöker ta sig in på arbetsmarknaden. Det är ett dåligt förslag. Det finns bättre vägar framåt, och jag tycker att inte minst borde se vilka denna politik går ut över. 19 (MP) replik: Jag vill fortfarande vidhålla att de stora sjuktalen i är ett problem. Men att man sätter en tidsgräns för hur länge man får vara sjukskriven är inget som gör människor friska. Vi behöver bättre samarbete mellan arbetsgivare och arbetstagare, bland annat för att man ska kunna komma i rehabiliteringsinsatser. har vi sett att det har funnits sätt för företag att inte ta det ansvaret. Jag hoppas verkligen att vi tillsammans ska kunna göra detta och fler insatser för att människor inte ska vara sjukskrivna länge utan komma tillbaka till jobb. Det är verkligen som säger att passivitet är oerhört förlamande för en människa, och det bidrar inte heller till att någon blir frisk. 20 (KD) replik: Som vanligt när man lyssnar på finns det mycket att hålla med om och mycket jag kan uppskatta: vikten av hållbarhet, att tänka mer cirkulärt när det gäller ekonomin, styrmedel, grön skatteväxling och sådana saker. När det gäller överlag finns det väl två bilder. Den ena är att har för mycket inflytande i regeringen och i den allmänna debatten, och den andra är att man har alldeles för lite. Kanske har man inflytande på fel områden. Ett område där man uppenbart har haft för lite inflytande gäller beslutet om att skilja barn från deras föräldrar – att regeringen ska ställa sig mellan föräldrar och deras barn – som jag tycker är väldigt beklagligt. I tidigare replikskifte talades det om hälsoväxlingen. Om man tittar på valmanifest kan man se att ni gick till val på att helt avskaffa arbetsgivarnas sjuklöneansvar i små företag. Det skulle bort helt och hållet. Det är inte riktigt på det sättet hälsoväxlingen fungerar. Den bygger ju på att arbetsgivare ska betala mer för sjuklöner. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Grön skatteväxling har också diskuterats här. Problemet med er gröna skatteväxling är att det bara blir en massiv skattehöjning på jobb och företagare; själva växlingen uteblir. Om man går till och säger att man vill göra en hälsoväxling och en skatteväxling blir det inte mycket av med själva växlingen. Man får bara lämna in sina stålar utan att få tillräckligt tillbaka. Allt försvinner i skatter och avgifter. Ett sådant växlingskontor skulle, bedömer jag, ha relativt små utsikter i det långa loppet. Själva växlingsbegreppet devalveras ganska kraftfullt. Det kan man väl leva med. Problemet är ju politiken i praktiken. Ni hade också ett förslag om att sänka arbetsgivaravgiften för små företag , i stället för att höja den, som ni nu gör. Då undrar jag: Kommer detta förslag under den här mandatperioden? 21 (MP) replik: I förslaget om hälsoväxling ligger bland annat en sänkt arbetsgivaravgift som ekonomisk kompensation till företagen. Ja, förslaget kommer alltså. Det är också något som vi gick till val på och som vi fortsätter att kämpa för. Blir det billigare att anställa blir det fler som anställer. Vi tror att det är ett sätt att skapa de jobb som vi pratar så mycket om i andra sammanhang. Vi gör också skattesänkningar. tar upp en ganska bred palett av vilja och vår nuvarande politik. Det är väldigt bra. En sänkning av arbetsgivaravgifterna är också den sänkning som görs för dem som anställer sin första person. För dem har vi nu tagit bort arbetsgivaravgiften. Sedan finns det flera olika förslag som jag kan gå in på, men jag uppfattar att jag ändå har svarat på fråga. 22 (KD) replik: Jag blev lite bred i min beskrivning här; det är en rimlig kritik som kan riktas mot mig i det här sammanhanget. Men jag vill också rikta lite kritik mot , och det är därför jag gör en bred beskrivning. Jag tycker att det är ett problem att ni går till val på att sänka arbetsgivaravgifter men sedan de facto höjer dem kraftigt. Visst, det görs en del marginaljusteringar, men på totalen är det en liten sänkning i ena änden och en mycket kraftfull höjning i den andra. Det tycker jag är problematiskt. säger du att ni kommer att uppfylla ert vallöfte om sänkta arbetsgivaravgifter. Men ert vallöfte var ju också att mindre företag helt skulle befrias från sitt sjuklöneansvar. Så blir väl inte fallet med hälsoväxlingen? Själva idén är väl att företagens sjuklöneansvar ska öka, inte att det ska avskaffas? Det måste väl rimligen gå tvärtemot det som ni sa i ert valmanifest? 23 (MP) replik: gick till val på klimatet, skolan och jobben, och där ser man att vi levererar på väldigt bred front. Vi har infört flera olika miljöskatter och har stora satsningar på miljön. Skolan får historiskt mycket pengar, och vi gör satsningar på framför allt de minsta barnen med läsa-skriva-räkna-garantin. Vi satsar också på jobben som vi investerar i ett som står starkare framöver. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Jag ser alltså inte riktigt hur kritik mot vad vi gick till val på överensstämmer med verkligheten, men jag tackar för frågan. 24 (L) replik: Jag ska rädda den svenska skolan . Så sa din partikollega och utbildningsminister före valet, . Vi kan väl konstatera att det inte riktigt blev som ministern utlovade. När det gäller lovades det på punkt efter punkt brett och stort före valet, men när ni väl fick inflytande över svensk politik blev det inte så mycket av löftena. I den budget vi har på vårt bord just nu är det tydligt att regeringen prioriterar byggnader och skolgårdar medan Liberalerna och Alliansen prioriterar kunskap, förstelärare, bättre villkor för lärarna och ordning och reda i klassrummen. har traditionellt sett, vallöftessveken till trots, historiskt varit relativt positivt inställt till friskolor. Waldorfpedagogik och sådant brukar miljöpartister tycka väldigt väl om. Just nu pågår bland annat Reepalus utredning, som ska titta på friskolornas långsiktiga möjlighet att vara verksamma i , men vi noterar också tydligt en hård och frän retorik från – men kanske ännu tydligare från Socialdemokraterna och . Statsminister gick så långt att han sa att barn säljs på börsen. Vad tycker du om den retoriken, ? 25 (MP) replik: Först vill jag välkomna dig till finansutskottet och de debatter vi har här i kammaren, . Jag hoppas att du kommer att trivas. har genom alla år varit tydligt när det gäller skolan. Vi är för olika inriktningar, olika sorters pedagogik och att människor ska ha en chans att välja det de tror passar bäst för deras barn. Men med det är det inte sagt att vi ville göra skolan till en vinstmaskin där företag har mer inflytande över vad som händer än vad till exempel skolplanen har. När den här debatten förs i kammaren får vi det alltid att låta som att det är svart eller vitt och som att vinsterna inom skolsektorn inte är något problem. Men även Liberalerna måste ju ha sett att det har funnits fall där barn har kommit till skolan och mötts av en lapp om att skolan har gått i konkurs, med budskapet: Tack och hej, ni får söka er någon annanstans! Jag tycker att det är bra att vi har den här debatten, och jag tycker att det är bra att vi för samtal om hur vi vill utveckla skolpolitiken i även när det gäller huruvida vi ska ha vinster i skolan eller inte. I övrigt föredrar jag att vänta på utredningen som pågår och som blir klar . Då får vi nog chans att diskutera frågan betydligt mer. Att vi inte skulle ha några ambitioner på skolområdet vänder jag mig starkt emot. Välfärdsmiljarderna, som jag nämnde i mitt anförande, är ett sätt att göra så att både skolor och förskolor kan anställa mer personal. Det ger mer stöd till barnen, som då blir mer sedda och kan prestera bättre. Det är också en stor satsning på nya skollokaler, inte bara på skolgårdar – vilket i och för sig också är väldigt viktigt. Det ger högre löner till lärare och mer motiverade lärare, och det gör att vi får fler lärare. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Jag skulle kunna hålla på ett tag till, men jag ser att min talartid inte räcker. 26 (L) replik: Det finns en del vi är överens om i den här kammaren. Vi är exempelvis överens om, och var det i den friskoleöverenskommelse Alliansen slöt med och Socialdemokraterna, att aktörer i välfärden ska agera långsiktigt. Det är viktigt. Vi är i kammaren också överens om att välfärden är i behov av mer resurser. Det finns alltså ingen politisk konflikt om de välfärdsmiljarder du står och lyfter fram här, . Den politiska konflikten gäller hur dessa pengar ska användas. Ska pengarna gå till att rusta upp skolgårdar och betong i skolan, eller ska de gå till verksamhetens innehåll – till lärarnas villkor, ordning och reda i klassrummet, fokus på kunskap och tidiga insatser för barn och ungdomar så att de lär sig tidigt i skolan? Däri ligger konflikten. Vi från Liberalernas sida prioriterar tydligt ordning och reda och kunskap i fokus i skolan. har lite problem. Om man har en utbildningsminister som lovade att rädda den svenska skolan men inte tar några initiativ i riktning mot att göra den svenska skolan bättre är det klart att partiets trovärdighet får sig en törn. När vallöfte efter vallöfte bryts är det klart att trovärdighet får sig en törn. Då är det ju viktigt för oss i denna kammare att få en känsla för och en bild av vad känner kring den väldiga retorik statsministern använder när han säger att barn ska säljas på börsen. Det signalerar ju att Socialdemokraterna, ivrigt påhejade av , nu vill bryta – eller redan har brutit – friskoleöverenskommelsen och gå ännu längre för att begränsa friskolornas möjlighet att verka i . Det borde kännas i hjärtat på en miljöpartist. Hur känns det för en miljöpartist när den svenska statsministern använder en retorik med innebörden att barn säljs på börsen? 27 (MP) replik: har rätt i att vi har en konflikt om hur vi ska hantera den svenska skolan, men när han sedan räknar upp de åtgärder som Liberalerna vill se är ju det sådant som även vi lägger fram förslag på och genomför. Det är riktade åtgärder dit behoven är som störst. Vi har också haft en högre schablon avseende asylsökande barns skolgång och ersättning till kommunerna för flyktingar. lägger vi totalt 8,3 miljarder till skola och förskola. Det har aldrig satsats så mycket som . Jag återkommer till att vi gör mycket stora satsningar på skollokaler. Har man ingenstans att vara kan man ju inte bedriva någon speciellt bra pedagogik. Välfärdsmiljarderna ska också användas till att skolor och förskolor ska kunna anställa mer personal; det har vi varit väldigt tydliga med. Att hänvisa till att har sagt att han ska rädda den svenska skolan är att ta en kvällstidningsrubrik och göra den till sanning. Det trodde jag faktiskt att vi stod över i den här kammaren. 28 (V): Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Man kan ju också se det som att det är härligt med en utbildningsminister som vill rädda skolan i stället för en som gjorde allt han kunde för att skylla på någon annan. Så kan man också se på politik. Det finns alltför stora ekonomiska skillnader mellan människor i dagens . Medan väldigt många tvingas vrida och vända på varenda krona , eller år kan andra vältra sig i lyx och överflöd. Dessa kan också obekymrat se på när människor oroar sig för om de ska ha råd med hyra, nya gummistövlar till barnen eller elräkningen. på annan ort kan vara en ouppnåelig dröm. Det behövs en större omfördelning i det här landet, och min förhoppning är att en socialdemokratiskt ledd regering ska vilja det. Det borde skilja mer mellan en borgerligt ledd regering och en socialdemokratiskt ledd regering när det gäller beskattningen av kapital. Vi måste öka beskattningen av kapital om vi ska kunna minska de ekonomiska klyftorna. Och det måste vi göra, för vi vet alla att samhörigheten och tilliten urholkas i samhället när klyftorna växer. Vi vet också att demokratin påverkas. När vi budgetförhandlar med regeringen är den ekonomiska jämlikheten central, men också en utbyggd och förstärkt välfärd, att kvinnors livsvillkor ska stå i centrum och att det ska göras investeringar för fler människor i arbete. Vi vill även försvara den svenska modellen. Det är en modell som bygger på att parterna sätter lönerna på arbetsmarknaden och sluter avtal. Det är en modell med en skattefinansierad generell välfärd som kräver ett relativt högt skatteuttag, och den innehåller inkomstbaserade försäkringar som till exempel a-kassan och sjukförsäkringen. Vi menar att den modellen inte enbart är värd att försvara utan att vi också ska arbeta för att den ska utvecklas. Därför är de 10 miljarderna i permanent ökning av statsbidragen till vård, skola och omsorg, det vill säga kommunsektorn, så oerhört välkomna. Det ligger helt i linje med det vi har prioriterat. Det ger jobb och bättre välfärd, stärker kvinnors livsvillkor, och jämlikheten ökar. Det är den historiskt största permanenta satsningen sedan det här systemet infördes . Hemma hos mig i får 89 miljoner, och får 274 miljoner. Det betyder att väldigt många undersköterskor nu kan få fler arbetskamrater och att deras löner och arbetsvillkor kan förbättras. Jobbar man i välfärden ska man ha de bästa förutsättningarna för att utföra sitt arbete. Vi är alla beroende av väl fungerande välfärdssystem och att vi har välfärdsarbetare som känner att de kan göra ett gott arbete och räcker till. tas steg på vägen dit. Dessutom kommer regeringen att inleda en dialog med Kommuner och Landsting i syfte att kunna inleda ett arbete för att komma åt problemet med bristyrkena i välfärden. För oss har det också varit viktigt att få med ett mål om ökad jämlikhet. kommer en handlingsplan att tas fram för att till 2030 successivt uppnå och upprätthålla en inkomsttillväxt högre än det nationella genomsnittet för de av befolkningen som har lägst inkomst. I ett modernt samhällsbygge måste kampen mot ojämlikheten vara central. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Deltidsarbete är en av orsakerna till att framför allt kvinnor har låga inkomster. Trots att arbetarkvinnor vill arbeta heltid organiseras inte deras arbete så att det möjliggörs. Dessutom försvårar ju barnomsorgens öppettider för till exempel och Handels medlemmar att kunna arbeta heltid. Och äldreomsorgen är inte tillräckligt utbyggd för att motsvara behoven, vilket leder till att väldigt många, framför allt kvinnor, tvingas att gå ned i arbetstid för att kunna ta hand om sina äldre anhöriga. Allt detta får konsekvenser för kvinnors hälsa och för deras livsinkomst men också för samhällsekonomin i stort. ska en utredning tillsättas som ska se vilka konsekvenser det får för den enskilda kvinnan men också för samhällsekonomin, för kvinnors livsvillkor måste förbättras. Vi hade gärna sett en lagstadgad rätt till heltid, en rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid och en kraftigt utbyggd äldreomsorg. Men utredningen är också ett viktigt redskap för att belysa kvinnors livsvillkor i dagens . Initiativ kommer att tas även för att komma åt skatteflykt. Skattekonsulters skyldighet att informera myndigheter om skatteupplägg ska utredas. Skatteflykt och skatteundandragande är ett stort samhällsproblem som undergräver den svenska modellen och samhällsmoralen, och det behöver göras väldigt mycket. Regeringens tiopunktslista är ett bra första steg och steg i rätt riktning, men väsentligt mer behöver göras på området, för en liten grupp i samhället anser sig stå utanför samhällsgemenskapen och ansvaret för den gemensamma välfärden och för därför sina pengar till skatteparadis i syfte att slippa bidra till cancersjukvård, barnens skola eller de äldres omsorg. Detta känner mycket väl till, bland annat eftersom de har haft två riksdagsledamöter i skatteutskottet som smitit från skatten och som fanns med i Panamadokumenten. Och jag måste säga att jag aldrig någonsin har hört någonting från när deras egna medlemmar smiter undan från att betala skatt. Men det kanske är så normalt i ett skattesmitarparti att reaktionerna uteblir. Men om inte uttrycker någon oro för skatteflykt och hur det påverkar samhället och den svenska modellen är de väldigt oroliga för att sjuka ska få ekonomisk ersättning från sjukförsäkringen. De föreslår därför, tillsammans med de andra borgerliga partierna, att den så kallade stupstocken ska återinföras. Att det sticker dem i ögonen så mycket att sjuka ska kunna känna ekonomisk trygghet och kunna koncentrera sig på att bli friska att de jagar sjuka och arbetslösa, som de föreslår skattesänkningar för friska med jobb och vill öka inkomstskillnaderna, får väl i och för sig ses som gammal hederlig borgerlig politik. Man skulle ju kunna tänka sig att skatteflykt skulle förtjäna någon rad i någon av borgarnas budgetmotioner, men jag hittar då ändå inget. Den modell som de säger sig försvara, den svenska modellen, undergrävs på många sätt. Är det inte löner som ska sänkas med statens hjälp är det en tävlan i att sänka skatten och a-kassan mest. De borgerliga partierna vill använda staten för att sänka lönerna på arbetsmarknaden, detta trots att de säger sig värna den svenska modellen. Den faktiska ingångslönen inom handeln är så låg som , men den anses tydligen ändå vara för hög. Själv tycker jag att så låga löner är ett problem, ett problem för den enskilde som tvingas leva i ekonomisk otrygghet men också därför att det påverkar efterfrågan i samhället. Med är det oerhört svårt att klara så basala utgifter som hyra, kläder och mat. Om ingångslönerna sänks för vissa grupper, oavsett om det för stunden är unga, långtidsarbetslösa eller människor med invandrarbakgrund, är sänkt lön för en grupp ett sätt att sätta press nedåt på lönerna även för andra grupper på arbetsmarknaden. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Alla borgerliga partier föreslår någon form av nya låglönejobb. En modell är att man ska jobba men bara få betalt för . Liberalerna kallar det för startjobb, och kallar det förstajobbetanställning. Vi andra kallar det för gratisjobb – att jobba gratis. Det var väl få som trodde att Liberalerna skulle tävla med om vem som kunde föreslå den lägsta a-kassenivån. Men vill man sänka löner är det ju viktigt att a-kassan blir så låg som möjligt, eftersom a-kassan utgör golvet för lönerna på hela arbetsmarknaden. En annan anledning till att sänka a-kassan verkar vara att man inte ens tror att människor vill arbeta och göra rätt för sig. Därför måste man se till att de har det så dåligt ställt som möjligt, så att de tar sig i kragen och tar ett jobb. Det säger något om den människosyn som styr deras politik. Vi i tror att människor vill arbeta, göra rätt för sig och kunna försörja sig själva och satsar därför i stället på att öka investeringarna så att fler människor kan få arbete. För den vinstutredning som sitter ingår det i direktiven att föreslå regelverk så att eventuella överskott i huvudsak ska återinvesteras, det vill säga att de skattepengar som tillförs sjukvård, skola och omsorg ska gå till det som de är avsedda för i stället för till stora privata vinstuttag. Det har en bred folklig förankring långt in i borgerliga väljargrupper. Men förslaget är enligt borgarna, kanske framför allt , djupt problematiskt eftersom de vill att bolagsägare ska få fortsätta berika sig själva på bekostnad av dina barns skolgång, din mormors omsorg och på anställdas arbetsvillkor och löner. Det vill även . De har helt ändrat sin linje sedan valet. Då gick de till hårt angrepp på de stora vinstuttagen i bland annat skolan. anser de att rätten att ta ut vinst ska försvaras till varje pris. Mer pengar till riskkapitalisterna är deras slagdänga, och då är ju inte mormor så mycket värd. är partiet som är till salu för den som bjuder på något gott. Det är partiet där man inte vet vad de ska tycka . Det är som en karusell med slänggungor – en går hit och en går dit. Det är faktiskt bara en sak som verkar vara beständig, och det är det hat som de verkar känna mot andra människor. För oss handlar ekonomisk politik om att inge hopp och framtidstro, att se till att den ekonomiska politiken används för att utjämna inkomstskillnader, att ge alla barn en bra start i livet, att se till att välfärden byggs ut och förstärks, att ge människor förutsättningar att ta ett arbete och att investera för att skapa nya jobb. Vi vill bygga ett hållbart land där klimat och miljö står i centrum. Och vi har ju mängder av arbetsuppgifter som behöver utföras, så låt oss se till att få dem gjorda. En viktig del i det är självklart de 10 miljarder vi nu får till välfärden. Så pressas arbetslösheten ned och gemensamma nyttigheter kommer på plats. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag. 29 (L) replik: