prot · H40943 · 2016-12-09 00:00:00 — Det privata ägandet av skogen är ett grundfundament för att säkerställa att långsiktigt ansvarstagande, aktiv skogsförvaltning och lönsamt skogsbruk är förutsättningar för att man ska kunna värna olika miljövärden. En väldigt stor andel av den skog som i är undantagen från skogsproduktion är också frivilliga avsättningar från privata skogsägare. Tittar man på den produktiva skogsmarken ser man att en större andel är undantagen från skogsbruk – och därmed skyddad – genom frivilliga avsättningar jämfört med det som har ett formellt skydd. Detta gäller i alla fall enligt de siffror som jag lyckades hitta. Möjligen ser det lite annorlunda ut nu; jag tror att skillnaden till och med är ännu större . Detta möjliggörs naturligtvis av skogsägare som tror och som uppfattar att det från statens sida finns ett rimligt balanserat förhållningssätt och en balanserad syn på miljö och produktion. Min bild är dock att regeringen lägger stort fokus på att beskriva miljöåtgärder avseende skogen. Men frågan man ställer sig då är om regeringen över huvud taget planerar några åtgärder som syftar till att stärka äganderätten eller förbättra möjligheterna till produktion i skogen. Statsrådet får väldigt gärna ge exempel på vad regeringen avser att göra för att stärka äganderätten och underlätta möjligheterna att driva skogsbruk. När det gäller exempelvis artskyddsförordningen specifikt hör vi även från myndigheterna om en stor oro över att den nu förda politiken, med stoppade avverkningar med mera, riskerar att leda till att skogsägarnas egna insatser för att vårda och utveckla sin skog ska minska. Hur ser ministern på detta? Är det verkligen rimligt att produktionsskogen förlorar naturvärden? Detta kan inte vara regeringens mening. De ansvariga generaldirektörerna för de båda myndigheterna och har i en skrivelse till regeringen bett att den ska göra en översyn av förordningen. Än så länge har vi inte hört något från regeringen om detta annat än att det bereds. Jag tycker att regeringen skulle kunna sätta lite fart. Det är inte så mycket att fundera över. Om de två ansvariga myndigheterna konstaterar att det finns ett problem borde regeringen också se det och sätta igång utredningen direkt. 10 Statsrådet (S): Äganderätten är grundlagsskyddad, vilket jag även sa i mitt svar på interpellationen. Regeringen ifrågasätter den heller inte. Men, , äganderätten är inte alltid helt oinskränkt. Det finns också en allemansrätt. Är det den som och ifrågasätter? I interpellationen står det att det redan finns omfattande möjligheter för exempelvis miljöorganisationer att överklaga avverkningsanmälningar, men detta är fel. Det här är en fråga som aldrig har prövats, och det är denna fråga som utredningen ska titta på och tydliggöra bestämmelserna för. Utredningen har dock inte bara denna uppgift utan ska också klargöra vem eller vilka som bör ha ansvar för att fullgöra skogsvårdslagstiftningen. Detta är oklart. Den ska även ta ställning till om bestämmelser måste införas som straffbelägger exempelvis oriktigt lämnade uppgifter. Vi har tillsatt en ny utredare, lagmannen , som har i uppdrag att titta på detta och lämna en slutredovisning . Förmodligen måste tiden dock förlängas. Den budgettext som hänvisar till när han påstår att regeringen föregriper utredningen är hämtad från portalparagrafen i Århuskonventionen. Detta är ett åtagande som har gjort för länge sedan. Totalt har 48 länder undertecknat konventionen, däribland samtliga EU-länder. Vi följer här en del av EU:s rättsordning, och också vi måste såklart anpassa den nationella lagstiftningen utifrån denna. Det är detta vi just nu tittar på. tolkar också fritt när han säger att jag ser motsättningar mellan skogsbruk och andra intressen. Detta stämmer inte. Produktionsmål och miljömål är jämställda. Varför skulle det vara omöjligt att hantera detta? Vi har enormt mycket skog i landet. av landets yta är täckt av skog. Inget annat land i har så mycket skog i förhållande till sin yta. Skogen har stor betydelse för friluftslivet. Skogsbruket och friluftslivet kan samsas och har gjort det . Vi har en allemansrätt. Är det denna som och ifrågasätter? Dessa jämställda mål måste vi värna om. Vi ska också komma ihåg att av alla insatser som görs tar växande skog upp mest koldioxid. Givetvis skyddar vi stora områden för att bevara den biologiska mångfalden. Kolsänkan som vi får upphör dock när skogen slutar att växa. Därför gäller det också att se till att ha ny skog att bruka för att upptaget av bland annat koldioxid ska fortgå. Skogen har alltså många värden. Den är oerhört viktig ur klimatsynpunkt, och den är även mycket viktig för sysselsättning och tillväxt liksom för att bygga välstånd för . 11 (M): Vi har redan mycket skyddad skog i . är undantagen från skogsbruk, enligt . Siffran är gammal men lär som sagt vara högre . Jag är lite nyfiken på om statsrådet anser att andelen skyddad skog bör öka ytterligare. Hur ser han i så fall på att ytterligare skogsmark undantas från produktion? Denna skog hade annars kunnat bidra till exempelvis den stora mängd biomassa som behövs för att klara klimatutmaningen. Om man undantar mer skog kan det alltså få konsekvenser för detta. Detta stämmer dessutom väl överens med det som statsrådet själv var inne på här på slutet, att det är när skogen växer som den bidrar till klimatnytta genom att vara en kolsänka. Den nyttan kan försvinna om man plockar undan skogen från produktionen. Nej, allemansrätten ifrågasätter vi inte alls från sida. Det är inte det som detta handlar om. Allemansrätten är viktig och ska värnas och skyddas. Kanske just därför är det väldigt viktigt att man är tydlig med vilka gränser som gäller för allemansrätten och i fråga om att skydda äganderätten på ett bra sätt för att undvika att allemansrätten ska riskera att komma under attack. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi har en bra balans här. Äganderätten är grundlagsskyddad, säger statsrådet, och det stämmer. Men det hjälper föga när skogsägarna uppfattar att äganderätten successivt urholkas, med små steg och ibland lite större kliv. Det här är en uppfattning som skogsägarna har. Det är möjligt att statsrådet inte delar den uppfattningen, men jag tror att han borde ta deras oro på lite större allvar. I vissa fall är det dessutom så att den här oron delas av de ansvariga myndigheterna. Bristerna i artskyddsförordningen gör att balansen mellan miljö- och produktionsmålen riskerar att förskjutas. Skogsägare som har skött sin skog alldeles utmärkt och i flera generationer har kunnat upprätthålla livskraftiga bestånd av hotade arter parallellt med ett fungerande skogsbruk befinner sig ibland i en situation där deras avverkningsanmälningar inte går igenom. Länsstyrelser, och pekar på att det finns hotade arter i området och att artskyddsförordningen därför inte kan medge avverkning. Det här är en väldigt olycklig ordning, och den kan bero på att det saknas ett undantag för jordbruk och skogsbruk. Detta går dessutom stick i stäv med att pekar ut skogsbruket som ett nationellt intresse. Statsrådet säger i sitt svar: ”Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska göras bereds inom .” Men hur svårt kan det egentligen vara? Generaldirektörerna för de två myndigheter som kan det här, jobbar med det och ansvarar för det, och , skickade en skrivelse till regeringen . Man konstaterar att det är nödvändigt att utreda artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. De ansvariga myndigheterna ifrågasätter alltså om förordningen i sin nuvarande utformning är tillämpbar, effektiv och rättssäker och anser att det krävs en översyn. Statsrådet får ursäkta, men det behövs ingen beredning av det här. Vad som behövs är att regeringen kommer loss och tar tag i frågan. Såväl skogsägarna som ansvariga myndigheter anser att det är nödvändigt. Vad väntar regeringen på egentligen? Det talas i allt större utsträckning om lokalt gynnsam bevarandestatus. Det här menar jag innebär att hela tanken om gynnsam bevarandestatus hotar att urholkas, eftersom arter som i landet inte är hotade plötsligt ska skyddas i områden där de tidigare inte har funnits. Det gäller till exempel det aktuella fallet med lavskrikan. Det pågår domstolsbehandling som handlar om lavskrikans allra sydligaste utbredningsområde. Det är bara det att arten nu är så pass gynnad att den sprider sig söderut till områden där den inte har varit tidigare, nästan som en invasiv art, fast med ett skydd. Om den principen ska råda kommer vi att få många problem med begränsningar för skogsbruket. Jag vill gärna höra statsrådets synpunkter på detta. 12 Statsrådet (S): När det gäller frågan om ytterligare skydd kan jag säga att det finns ett formellt skydd för ytterligare . Det här är något som det råder en mycket stor och bred politisk samstämmighet om. Undersökningar som har gjorts visar att skogsägarna har en mycket stor tilltro till skogen och skogsproduktionen. Jag ser det väldigt tydligt i det arbete som regeringen gör tillsammans med branschen och intresseorganisationer i det nationella skogsprogrammet för att utveckla skogsbruket och skogsindustrin i . Det finns ett enormt engagemang i de här frågorna. Den där oron kanske får stå för själv. Den kan vara konstruerad. Vi har väldigt mycket biomassa i våra skogar. Vi har skött våra skogar på ett mycket bra sätt . Det finns säkert saker att förbättra. Men skogsförrådet har fördubblats . Vi har skog i det totala samlade skogsförrådet. var det 1,7 miljarder. Det har alltså hänt väldigt mycket. Detta visar också att det går att förena ett miljömål med ett produk-tionsmål. Det har man gjort på ett mycket bra sätt i . Vi var faktiskt det land i världen som först antog en skogsvårdslag. När vi kapar ett träd planterar vi minst två nya, ibland tre eller fyra. Men vi skyddar också skog. Vi tar miljöhänsyn. Vi skyddar arter som är hotade. Det är viktigt att vi kan förena de här sakerna. Som jag sa i ett tidigare inlägg: Om det är något land som kan klara av det här är det väl , som har så mycket skog. av ytan är täckt av skog. Ska vi inte kunna ha två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet? Är det detta ifrågasätter? Eller är det allemansrätten ni ifrågasätter? Vad är det egentligen och är ute efter? 13 (M): Jag förstår inte vad statsrådet far efter när han antyder att vi skulle vilja ifrågasätta allemansrätten. Vad i de exempel jag har tagit upp skulle inskränka allemansrätten? Det är inte det som det handlar om. Det här handlar om hur man kan ha ett fungerande skogsbruk. Som jag sa inledningsvis och som jag skrev i interpellationen anger skogsvårdslagen att vi har två tydliga och jämställda mål, vilket i grunden är bra. Min oro är att balansen mellan dessa två mål förskjuts och att tyngdpunkten glider över mot miljömålet. Det drabbar skogsbruket och produktionen, vilket i nästa steg också kommer att leda till problem för miljön, eftersom väldigt mycket av miljömålen kan nås med hjälp av att vi har ett fungerande skogsbruk. Sedan måste jag säga att det nästan är på gränsen till arrogant när statsrådet står här och påstår att den oro jag talar om inte finns utan skulle vara konstruerad. Statsrådet står alltså i talarstolen och påstår att jag skulle ha hittat på att skogsägare är oroade över detta. Jag undrar om statsrådet över huvud taget följer med i vad som skrivs i de här frågorna just . Det finns en rätt utbredd oro. Många skogsägare har stor tilltro till skogen och skogsproduktionen och ser långsiktigt positivt på dessa. Det är helt rätt. Men det finns en stor oro för att de här förändringarna, bland annat de som jag har tagit upp i min interpellation, bidrar till att försämra förutsättningarna, urholka äganderätten och göra det svårare att bedriva ett fungerande skogsbruk. I nästa steg riskerar det också att slå mot miljömålen. Det förvånar mig att inte statsrådet tar den här frågan på lite större allvar. Det handlar inte om allemansrätten. Det handlar inte om att ifrågasätta miljömålen. Det handlar om att värna balansen mellan miljömål och produktionsmål. Ett fungerande skogsbruk är grunden för att miljömålen ska kunna nås i nästa steg. Jag önskar att statsrådet tar frågan på lite större allvar. 14 Statsrådet (S): Jag tycker inte att det finns anledning att skrämmas, som gör. Vi hade en debatt i samma ämne med dina partikamrater . De försökte också skrämmas och måla upp en svart bild. Vi har ett åtagande i enlighet med Århuskonventionen, som 48 andra länder har anslutit sig till, inklusive samtliga EU-länder, och det finns också en EU-rätt. Det är klart att vi är skyldiga att titta på den och se till att vi har en tillämpning som är korrekt och riktig. Man behöver inte skrämma upp skogsägarna på grund av detta. Det finns oklarheter i skogsvårdslagstiftningen när det gäller vem som har ansvar för vad. Det finns också anledning att överväga om det ska straffbeläggas att lämna oriktiga uppgifter. Det är sådant som den här utredningen tittar på. Skogen betyder väldigt mycket för , både ur miljösynpunkt och ur produktionssynpunkt. Med 127 miljarder i exportvärde är vi på tredje plats i världen. Skogen sysselsätter direkt 60 000 människor. Vi utvecklar våra produktionsmetoder. Inom det nationella skogsprogrammet tittar man på att utveckla produktionsmetoder i skogsbruket och i industrin för att skogen ska kunna fortsätta vara en exportmotor och en välfärdsbyggare. Det handlar också om att utveckla bra teknik för att både bruka skogen och skydda naturen. Det sker väldigt mycket teknikutveckling. De frågorna diskuteras också i det nationella skogsprogrammet. Jag ser fram emot att vi på bord ska kunna lägga fram en proposition i ärendet. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2016/17:142 om barnäktenskap 15 Statsrådet (S): Jag tackar för den viktiga interpellationen. har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att minderåriga flickor placeras i samma boenden som vuxna män med vilka de är gifta. Jag instämmer helt och fullt i att det är en mycket angelägen fråga. Jag har också i olika sammanhang gett uttryck för min bestämda uppfattning att barnäktenskap innebär att barnets rättigheter enligt åsidosätts. Asylsökande flickor och pojkar som kommer till utan sina föräldrar och är gifta ska betraktas som ensamkommande barn i vårt mottagningssystem. Vi får aldrig glömma bort att ensamkommande barn har samma rättigheter som alla andra barn i enligt . Varje flicka och varje pojke har rätt till sin barndom och ungdom. Barn ska inte vara gifta och leva i äktenskap. Barnäktenskap är ofta ett sätt att kontrollera flickor, som det vanligtvis handlar om, och deras sexualitet. När en flicka gifts bort berövas hon sin självständighet och riskerar att behandlas som en mans egendom. Enligt är flickor särskilt skyddslösa mot barnäktenskap i situationer av konflikt och kris. Enligt organisationen involverar ett av fem registrerade äktenskap bland kvinnor på flykt från en flicka under . Enligt FN:s särskilda rapportör om människohandel är det vanligt förekommande att det är flickans föräldrar som gifter bort henne som ett sätt att ge flickan skydd. Det är uppgift att utreda och bedöma vad flickan har för behov av insatser enligt socialtjänstlagen. När tar ställning till var det är mest lämpligt att flickan placeras måste alltid en individuell bedömning göras med utgångspunkt från barnets bästa. I den bedömningen ingår att lyssna på barnet. Regeringen tar arbetet mot barnäktenskap på största allvar. Jag erfar också att har rutiner för att pröva alla ärenden som gäller gifta barn mellan och att kan göra orosanmälningar till när de får kännedom om ett barn som är gift. Det är vår uppgift att säkerställa att de flickor och pojkar som befinner sig i får det skydd och stöd som de behöver och har rätt till. Tillsammans med myndigheterna har vi initierat ett antal åtgärder för att komma till rätta med de utmaningar som finns. Till exempel har rutinerna för att uppmärksamma barn som är gifta skärpts, flera civilrättsliga och straffrättsliga lagändringar har införts för att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap i , och har fått ökat stöd för att kunna fullgöra sitt uppdrag. De åtgärderna är viktiga och har gett ökad kunskap om problemets omfattning och hur skydd mot barnäktenskap och stöd till de utsatta kan förbättras. Men det är långt ifrån nog. Vi har också fått signaler från flera kommuner om en dold problematik med flickor som lever i äktenskapsliknande förhållanden utan att vara gifta. Regeringen har lagt fram en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor, som även rör frågor om våld i hederns namn och barnäktenskap. Konkreta åtgärder som regeringen planerar inom ramen för strategin är bland annat att låta kartlägga omfattningen av hedersrelaterat våld, inklusive barnäktenskap och tvångsäktenskap, och att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera lagstiftning mot barn- och tvångsäktenskap. Utredaren ska bland annat överväga om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. har reviderat den handbok som ingår i kunskapsstödet till i arbetet med ensamkommande barn och unga. innehåller bland annat ett avsnitt om ensamkommande barn som är gifta. Regeringen avser också att inrätta ett vid för frågor om ensamkommande barn i syfte att bland annat sprida kunskap om hur de barnen kan bemötas och stödjas. Detta kommer sammantaget att bidra till förstärkt vägledning för kommunerna i frågor om placering av asylsökande barn som uppger sig vara gifta. Min självklara utgångspunkt är att barn inte ska vara gifta. 16 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Tiden som barn ska vara fylld med glädje. Den ska vara fri från rädsla och oro. Vare sig man är född i eller har invandrat hit från ett annat land ska man som barn alltid ha rätt till en trygg och säker uppväxt. Tyvärr är det alltför många barn i som vägras den rättigheten. Det finns många exempel på detta. Ett av de mer chockerande handlar om flickor gifta med vuxna män som de kommer till i sällskap med för att söka asyl. Flera av dem har placerats i boenden med sina män, trots att barnäktenskap strider mot svensk lagstiftning. Det är också mot denna bakgrund som jag har begärt debatten här . har vi fått rapporter från såväl som en rad andra myndigheter om att flera av dessa flickor har placerats i boenden tillsammans med deras män trots att barnäktenskap strider mot svensk lag. Det har också framkommit att kommunernas socialtjänst, som har till uppgift att utreda barnens behov och vidta lämpliga åtgärder därefter, har valt att hantera frågan på väldigt olika sätt. I vissa kommuner har man valt att separera flickorna från deras vuxna män medan deras behov har utretts. I andra kommuner har de blivit placerade med sin make utan att en ordentlig skyddsutredning först genomförts. Det här är såklart alarmerande. Med andra ord innebär detta att barnäktenskap i vissa kommuner i accepteras 2016. I ett land med en regering som tid efter annan kallar sig ”världens första feministiska regering” placeras flickor som flytt från krig och förtryck i samma boenden som sina vuxna män, män som de tvingats att gifta sig med mot sin vilja. Man brukar säga att äktenskapet är en helig institution. Men barnäktenskap är en institution som vilar på förtryckets grund. Det är en form av förtryck som medför allvarliga risker för liv och hälsa. Det är ett övergrepp på barnets naturliga rättigheter. I äktenskapet utsätts barnet ofta för våld och misshandel. Hennes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden senare i livet försämras, och hon fråntas alla möjligheter till frihet och självbestämmande. Enligt uppgifter från har mer än 700 miljoner kvinnor världen över ingått äktenskap som barn. Mer än var tredje av dem var när äktenskapet ingicks. Jag och anser att ska bekämpa förtryck, inte importera det. Svensk välfärd ska vila på ideal förankrade i övertygelsen om alla människors lika värde. sitter i regeringen. Regeringen kan lägga förslag på bord om att det i lag ska förbjudas att minderåriga flickor placeras i samma boenden som de vuxna män de är gifta med. Regeringen har möjlighet att säga till att utarbeta tydligare, mer rättssäkra direktiv till för att råda bot på den osäkerhet och förvirring som råder och funnits om denna fråga i många av landets kommuner. Regeringen har möjlighet att säkerställa efterlevnaden och upprätthållandet av svenska värderingar om jämställdhet och att tillgodose barnens rättmätiga anspråk på en barndom utan rädsla, oro och förtryck. Min fråga till statsrådet blir därför: Varför gör ni inte detta? 17 Statsrådet (S): Mitt svar på den frågan är: Det gör vi. Vi gör en mängd saker för att komma åt problemet. Vi ser bland annat över den lagstiftning som din regering tog beslut om för inte så sedan och där ni uppenbarligen inte förutsåg problemen. I så fall hade man kunnat göra rätt från början. Vi ser över den lagstiftningen för att se hur man ytterligare kan skärpa den för att skydda flickor och pojkar i den situationen. Vi kommer i samband med det att ge utredaren i uppdrag att se över huruvida hedersrelaterade motiv kan vara grund för straffskärpning. Det har också betydelse för de här frågorna. Jag lade i min egenskap av jämställdhetsminister fram en strategi mot våld mot kvinnor . Där finns en stor del som handlar just om hedersrelaterade frågor, där jag anser att barnäktenskap ingår. Vi har en hel del förslag som handlar om hur man ska bemöta och förebygga de frågorna. I samband med att vi arbetar med den intensivt kommer jag att kalla till en nationell samling på nyåret för att alla aktörer i som har med den här frågan att göra ska se sin roll i detta och verkligen ta det ansvar som de har när det gäller att placera flickor. När det gäller lagstiftning, som efterfrågar förslag på, kommer vi också att se över socialtjänstlagen. är det enligt lagen så att kommunerna inte alls behöver leva i någon sorts förvirring. De ska följa socialtjänstlagen, där det står att varje barn ska få en individuell bedömning. De kommuner som inte gör så bryter helt enkelt mot lagen. I bedömningarna ska man se till barnets bästa, och barnet ska höras. Jag talade så sent som i går med ledningen för för att de i sin tur ska tala med kommunerna om hur situationen ser ut och att man måste stå på barnens sida och följa lagstiftningen. Den lagstiftning som vi har för barnäktenskap, som lades fram när satt vid makten, förutsåg såvitt jag förstår i första hand situationer där äktenskapet har ingåtts i eller där en av parterna har anknytning till . ser vi att allt fler flickor kommer och söker asyl och uppger sig vara gifta. Jag var i så sent som i samband med ett FN-initiativ jag sitter i styrelsen för och som handlar om våld mot barn. Där tas de här frågorna upp. Som du själv påpekade säger att föräldrar till flickor som beger sig på flykt dessvärre ibland uppfattar det som att man skyddar flickan mot andra övergrepp om man låter gifta bort henne. Det gäller därför att motverka dessa föreställningar på global nivå. Där tror jag att vi kan göra ganska mycket tillsammans. Jag tror också att du har en stor uppgift i att tala med dina partikollegor, systrar och bröder, i andra länder. Just nu upplever vi dessvärre en backlash när det gäller sexuella och reproduktiva rättigheter i världen. Om du kan övertyga många systrar och bröder i liknande partier i din partifamilj i och i andra länder om att ha en mer tillåtande syn på sexuella och reproduktiva rättigheter tror jag att det är mycket värt. Här i jobbar vi hårt med frågan. Vi ska se över socialtjänstlagen. Vi ser över regleringen om barnäktenskap. Vi ser över huruvida hedersrelaterade motiv ska vara grund för straffskärpning. Vi har dialog med socialtjänsterna om detta. har just kommit med en manual, och i är en del av regeringens arbete för att stärka kommunernas arbete för att alltid stå på flickors sida i denna fråga. 18 (M): Jag vill bara understryka att jag tycker att det är bra att regeringen genomför en översyn av lagen.