prot · H30962 · 2016-02-03 00:00:00 — Vi framhåller i tillkännagivandet att det är viktigt med ett proaktivt förhållningssätt. Samhället behöver ge uppdrag till organisationer som kan upptäcka, ifrågasätta och motarbeta de här budskapen på nätet. Det behöver därför tas fram lättillgängligt informationsmaterial som är demokratibefrämjande, och det behöver tas fram på flera språk. Det är nödvändigt för att vi ska få ett framgångsrikt arbete när det gäller detta. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Jag ser fram emot att vi i kommer att behandla regeringens proposition om kriminalisering av förberedelser för terrorhandlingar. Det är förberedelser som ofta utförs av dem som på nätet tagit del av våldsförhärligande propaganda. Detta är en kriminalisering som jag genom motioner till har framfört behovet av. Jag tillstyrker förslag om ett tillkännagivande i det här ärendet. 30 (V): Som flera redan har sagt diskuterar vi alltså regeringens skrivelse om åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism och motioner som har väckts med anledning av det. Det är verkligen ett arbete som mer än någonsin behövs. Det finns många bra förslag i skrivelsen, och det har också tillkommit många bra förslag från utskottet med anledning av motioner. Grupperingar som propagerar för våld som politisk metod och som också använder sig av våld är inget nytt i . Som många har sagt har det här pågått till och från och olika mycket under olika perioder. utsattes en tidning i , Norrskensflamman, för ett brandattentat. Fem personer, varav två barn, dog. Fem personer blev skadade. Det är det värsta terrordådet i . Det är också en verklighet som vi inte får bortse från. Det här har fortsatt. 1992 sköt elva personer i och . En dog och flera fick skador för livet. Den gemensamma nämnaren hos offren var mörkt hår eller mörk hudfärg. mördades den fackliga aktivisten . Två nynazister har dömts för mordet. Ytterligare en har dömts för skyddande av brottsling och grovt vapenbrott. Från och fram till gripandet genomförde en mängd våldsdåd i . En hel stad sattes i skräck. Han har dömts för två mord, flera mordförsök och misshandel. Lägenheter och byggnader har beskjutits. Den gemensamma nämnaren hos offren är även här mörkt hår eller mörk hudfärg. misshandlades Malmö FF-supportern Showan Shattak och tre andra personer efter en feministisk demonstration i . Även här var det nazister som anföll och attackerade. attackerades elever och lärare på Kronan i . Tre avled och två skadades, och även här var det rasistiska motiv. Därutöver har vi sett en mängd mordbränder på flyktingförläggningar. Det är en verklighet som vi inte kan bortse från. Vi har därutöver andra former av våldsbejakande aktivister. Vi har sett hur fotbollshuliganer från de så kallade firmorna har gått samman med extrema högergrupper och attackerat barn på gatorna i – hopar som dragit runt med det uttalade syftet att faktiskt misshandla barn. Vi har också förstås, som har nämnts här , ett problem med andra våldsbejakande grupper, till exempel våldsbejakande islamister som reser utomlands, deltar i krig och sedan kommer tillbaka till och utgör ett hot. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Vi måste förstås agera vad gäller alla former av våldsbejakande extremism. Det är bra att det finns förslag som går att använda brett och på olika sätt. Men sedan är det någonting som vi dessutom måste göra, och det handlar om hur vi tillsammans ska skapa ett samhälle där det faktiskt finns en mindre rekryteringsgrund för de här grupperna. Vi har som sagt alltid haft extrema grupper som har propagerat för politiskt våld. Det har funnits nazistiska grupper i . Men de har inte alltid förmått att rekrytera. De har inte alltid förmått att dra andra personer till sig. Det som har hänt nu är att vi har ett samhälle som har dragits isär. Vi har ett samhälle där fler människor lämnas utanför och då också är lättare för de här grupperna att rekrytera. Det har inte plats i den här skrivelsen hur vi jobbar mot det som redan har uppstått, men det har plats i frågeställningen: bygger vi ett samhälle som är starkt och som står enat och förmår att försvara demokratiska värden där alla känner att de hör till och faktiskt är en del av ett gott samhälle som vi alla vill försvara? 31 (L): Vi har alla följt händelserna i , attackerna i , både och , i och också i , då faktiskt råkade ut för en självmordsbombare. är inte förskonat från extremism och radikalism. Det förekommer radikalisering, rekrytering och finansiering till terrorism. Kommuner som och är särskilt utsatta. Utvecklingen har varit oroande, i synnerhet när al-Baghdadi utropade ett så kallat kalifat i och för att uppmana människor från omvärlden och att ansluta sig till ett så kallat jihadkrig, ett religiöst krig. Att över 300 personer rest från till detta konfliktområde visar också att vi behöver vidta akuta åtgärder, herr talman. överlämnade därför regeringen denna skrivelse som nu behandlar innehållande reviderade och nya förslag till myndigheter men också till den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism. Därefter överlämnade regeringen sin strategi mot terrorism, som behandlade . Men i det dokumentet var det i huvudsak kommande utredningar som aviserades, inte några konkreta lagförslag. Liberalerna och Alliansen kom överens med regeringen om ett antal åtgärder mot terrorism men också förebyggande insatser, som vi presenterade . Jag hade möjlighet att delta i de väldigt konstruktiva samtalen. Jag beklagar dock att inte var med när överenskommelsen justerades. Arbetet mot våldsbejakande extremism i alla dess former kräver helt klart insatser utöver de repressiva, som skärpta straff och kriminalisering av resor. Det är ingen underdrift att påstå att har varit tamt när det gäller de som har återvänt till efter att ha deltagit i terrorverksamhet för exempelvis Islamiska staten. De personerna har kallt kalkylerat med att man inte drabbas av någon som helst sanktion om man kommer tillbaka till . Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Den bilden, den kalkyleringen, måste vi ändra på. måste göra betydligt mer för att fler ska kunna lagföras för de avskyvärda brott som många av de personerna har gjort, antingen direkt eller indirekt genom att stötta terrorism och extremism. finns det en enda lagakraftvunnen dom från svensk domstol. Den är , för finansiering av terrorism. avvaktar vi också överklagandet till efter att två personer dömdes till livstids fängelse i , för terrorism genom mord i . Ingen i har alltså dömts för uppmaning till terrorism . Ingen har dömts för rekrytering till terrorism. Vi har stora bekymmer i ett antal områden som vi kan blunda för. Det är miljöer där ungdomar och vuxna radikaliseras och luras eller lockas medvetet in i extremistisk verksamhet. Jag besökte , för att titta på hur de jobbar med radikalisering och extremism. 20 personer från bara en svensk kommun, , har under de senaste två och ett halvt åren rest till och för att ansluta sig till Islamiska staten. Därför blir avhopparverksamhet och till exempel stödtelefonlinjer särskilt viktiga. Liberalerna välkomnar åtgärderna som presenteras i betänkandet, som också har vässats ytterligare med Alliansens tillkännagivanden på en rad områden. Det gäller inte minst bidrag till organisationer som ägnar sig åt våldsbejakande budskap. Åtgärderna är breda och ska träffa radikalisering och extremism, oavsett sort. måste vi ändå använda Säkerhetspolisens analys som visar att våldsbejakande islamistisk extremism är det största hotet mot demokrati. Insatserna måste prioriteras utifrån den analysen. Organisationer och samfund som ägnar sig åt våldsbejakande budskap måste identifieras, och offentliga bidrag måste kunna dras in. Kommuner, landsting och stat måste återkalla stödet. Ifall organisationer aktivt motverkar våra liberala värderingar, som demokrati och jämställdhet, ska de inte ha ingångar till myndigheten eller kommuner och landsting. I ett tillkännagivande i betänkandet, som Liberalerna och Alliansen har initierat, uppmanas regeringen och ytterst demokratiministern att omgående påbörja ett arbete med att identifiera samfund som inte ska ha stöd från det offentliga. sa i Agenda på SVT att hon var beredd att se över, till och med skärpa, regelverket. Men i en interpellationsdebatt med mig på samma tema meddelade hon att möjligheten redan finns. För mig är det alltså lite oklart vad regeringen vill i denna viktiga fråga. Den andra viktiga uppmaningen som jag särskilt vill lyfta fram är att det behövs fler aktiva åtgärder på sociala medier mot radikalisering och extremism. Utifrån Försvarshögskolans rapport vet vi att det sociala mediet Facebook är en effektiv plattform som tyvärr missbrukas och nyttjas till rekrytering till terrorism och radikalisering. Förbättrad dialog mellan kommuner och samfund finns. Men det är uppenbart att det inte fungerar. Tyvärr väljer att avslå Alliansens yrkande i just den delen. I mina samtal med SST, stöd till trossamfund, har det blivit uppenbart att det finns brister i kommunernas dialoger med religiösa samfund. har medierapportering till och med bidragit till att tidningar har blivit bombhotade med krav på att man ska ta bort publicerade artiklar och reportage, till exempel som uppmanades att ta bort artiklar om den lokala moskén i . Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Organisationer som får offentliga medel måste tåla mediernas granskning och allmänhetens insyn. Jag vet att det finns stora bekymmer när det gäller det. Det riskerar att befästa radikala miljöer som underlättar för vissa att rekrytera unga till terrorism och uppmana dem att sprida våldsbejakande budskap. Därför är punkten om samarbete med kommuner mycket central. Men det gäller även arbetet på sociala medier. Jag står bakom utskottets förslag i betänkandet. Jag måste avslutningsvis ställa en fråga till , , som på punkt efter punkt har reserverat sig i betänkande. Man anser att det är verkningslöst. Man påstår att vi ger pengar till samfund som bedriver våldsbejakande extremism. Man säger nej till förslaget om avhopparverksamhet. Man säger nej till förslaget i utskottets betänkande om att stötta samfund och organisationer som vill jobba mot radikalisering och extremism. Det är obegripligt att skäller ut hela utskottet, idiotförklarar hela riksdag och reserverar sig i betänkandet. Det är inte trovärdigt. 32 (SD) replik: Vi blev påhoppade här, tack vare att vi har en hel del reservationer i betänkandet. I mitt anförande var jag tydlig med vilka delar i betänkandet som vi håller med om och med de delar där vi inte håller med resten av utskottet. Det är inte bara vi som kritiserar de slutsatser som man har kommit fram till. Det här totalsågades av en av främsta forskare. Jag måste fråga: Hur kan man försvara alla de delar i betänkandet som ifrågasätts av forskare, som är betydligt kunnigare än den samordnare som exempelvis har varit med om att tillsätta? Hur kan man försvara en sådan rapport? 33 (L) replik: Till skillnad från diskuterar jag gärna funktionen nationell samordnare, inte personen. ägnade en stor del av sitt anförande åt att angripa personen . Det är inte okej i det här sammanhanget. Ifall har synpunkter på funktionen – om den ska vara kvar eller inte, om den ska få utökat mandat eller mer pengar eller om den ska föreslå lagstiftningsärenden – är det i så fall den ni ska diskutera, . Jag tycker att den nationella samordnaren, genom att åka runt och besöka en stor del av Kommunsverige, har bidragit till att öka intresset. Man har inte minst tvingat kommunpolitiker att lyfta upp frågan om extremism och att diskutera strategier. Initialt fanns det kommunalråd som sa att de inte hade några problem med det här, att de inte behövde göra någonting. Men när man skrapade lite på ytan, började besöka stadsdelar och diskutera med lokala församlingar, föreningar och skolor visade det sig att de visst hade problem. I den meningen har den nationella samordnaren bidragit i den här frågan. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism När det gäller avhopparverksamhet har vi ingen avhopparverksamhet när det gäller just radikalisering och extremism. Med den här uppmaningen vänder vi oss egentligen till regeringen. Regeringen kan välja att tillsätta en egen utredning, att anvisa det till nationella sekretariatet eller hur de nu löser frågan. Det står inte att exakt den metod som används mot högerextremism också är bäst att tillämpa när det gäller radikal extremism. Det är för tidigt att avfärda eller ansluta sig till kritiska rapporter. 34 (SD) replik: För mig är det uppenbart att vem man tillsätter är viktigt, om man nu ska tillsätta en nationell samordnare. Det gäller att det är en människa som har kunskap och kompetens i ämnet. Det är uppenbarligen inte viktigt för eftersom man beslutade att tillsätta just som samordnare. Det är inte på det sättet att jag enbart kritiserar som person. Jag citerade nämligen tydligt vad forskaren hade sagt. Han hade reflekterat över de åtgärder som föreslagit och recenserade dem. Jag kan upprepa dem igen och citera honom direkt ur den intervju som jag hoppas att har tagit del av. Den publicerades i torsdagens . Forskaren säger: Förslagen är väldigt allmänt hållna, på gränsen till meningslösa. Vidare: Om kommunernas samordnare jobbar på samma sätt som är det illa. Hur kan man helt bortse från den här totala sågningen? Även ni måste ha insett att det finns väldigt stora förbättringsåtgärder som man skulle ha kunnat vidta. Man borde bland annat ha hittat en samordnare som kan sköta jobbet på ett bra sätt och som har den kompetens som behövs. 35 (L) replik: Jag tycker inte att man, som gör, ska överdriva den nationella samordnarens roll. När jag besökte kommun träffade jag den lokala och kommunala samordnaren mot våldsbejakande extremism. Det är ju han som med sitt team tillsammans med , fältassistenter och skolans personal som ska göra jobbet. Men det arbetet hade inte tillkommit och ökats på om vi inte hade haft en nationell funktion. Dessutom har detta arbete genom politiska initiativ och politiska beslut påskyndats. må hänvisa till vilken forskare och artikel som helst, men det finns inget svart eller vitt i de här frågorna. Det är inte så lätt som påstår. Men besvarade ingen av mina frågor när det gäller utskottet. Vi uppmanar regeringen att påbörja en avhopparverksamhet, att börja titta på metoder för att identifiera eller stötta samfund och organisationer som aktivt vill arbeta mot radikalisering och mot extremism. Det säger nej till. Det tycker jag är obegripligt. 36 SKÅNBERG (KD): Av debatten har framkommit – och det vill jag understryka – att vårt demokratiska samhälle utsätts för attacker från odemokratiska våldsbejakande rörelser och individer. Det är därför angeläget med åtgärder som stärker samhällets arbete mot våldsbejakande extremism. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Enligt kan man identifiera tre våldsbejakande extremistiska miljöer som inte accepterar de grundsatser som det öppna demokratiska samhället vilar på. Det är våldsbejakande högerextremism, våldsbejakande vänsterextremism och våldsbejakande islamistisk extremism. Dessutom finns det ensamagerande extremister som drivs av olika ideologier. Inte minst hotet från en våldsbejakande, radikaliserad islamism framstår som ett allvarligt hot mot vårt demokratiska samhälle. har lyft fram detta, och historien har gett dem rätt. Jag talar om terroristgrupper som Daish och som har ambitionen att bygga en islamistisk stat, ett kalifat, som har ambitionen inte bara för ett litet område i utan för hela världen, också för . Vi vet att svenska medborgare i hundratal dras till dessa oroshärdar och återvänder med värderingar, spärrar och tabun bortsuddade av de mest djävulska upplevelser och attentat som de har ägnat sig åt. Vi behöver åtgärder som syftar till att öka kunskapen om våldsbejakande extremism. Vi behöver utveckla förebyggande insatser och metoder. Myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfund, behöver mer samordnat och effektivt bidra till att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Som vi har hört har regeringen i en skrivelse föreslagit en nationell samordning för att värna demokratin, värna alla människors lika värde och rättigheter mot våldsbejakande extremism, åtgärder mot identifierade risker, åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser och ett stärkt internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Det är viktigt och bra, och och ett enigt utskott stöder det, utom möjligen i en del avseenden . Vi kristdemokrater välkomnar åtgärderna för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Det är en allvarlig och angelägen fråga. Demokratin måste värnas, och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Förslagen som utskottet nu lägger fram om att gå ytterligare längre än vad regeringen gjorde i sin skrivelse är bra, men tyvärr kommer det säkert att visa sig inte vara tillräckligt. Detta är en strid som inte är avslutad i och med dagens debatt och beslut. har tillsammans med övriga allianspartier formulerat ytterligare steg för att motverka radikalisering till våldsbejakande extremism. På ett flertal punkter har utskottet ställt sig bakom dessa åtgärder i form av sju tillkännagivanden. Det finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism. Det uppdrag som getts åt den nationella samordnarens funktioner är angeläget. I alliansmotionen framhåller vi att kommunerna ofta saknar verktyg för att upptäcka och förhindra att fler rekryteras. Kunskapsbristerna när det gäller hur problemet ska motverkas är stora. Det krävs ett grundläggande arbete med att utveckla metoder för hur till exempel kommuner och skolor i ett tidigt skede ska kunna upptäcka ungdomar som riskerar att radikaliseras. Det krävs utbildning om vilka signaler lärare, föräldrar och alla vi andra ska vara uppmärksamma på. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Vi anser att det bör vara ett statligt ansvar att framställa ett informationsmaterial som distribueras till kommunerna för att öka deras kunskap om förebyggande arbete men även om hur kommunerna bör arbeta med återvändare. De som har begått brott och kan lagföras ska lagföras. Det är inte alla som kan lagföras men som ändå utgör ett hot och en fara för framtiden. De måste fångas upp och stoppas. Kommunerna behöver också öka sin kunskap om olika våldsbejakande ideologiers budskap för att bättre kunna ta debatten med förespråkare för extremism. Det finns relativt god kunskap om högerextrema och vänsterextrema ideologier, men kunskapen om de ideologiska utgångspunkterna för Daish och och andra våldsbejakande islamistiska rörelser är betydligt svagare och behöver förstärkas. Det finns behov av djupare kunskaper hos unga människor om hur ett samhälle kan påverkas av bristande demokrati, avsaknad av rättssäkerhet och brott mot mänskliga rättigheter, just för att minska risken för att de ska lockas att ansluta sig till extrema rörelser. Det finns behov av kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi. När sådana kunskaper presenteras kommer de att vara avskräckande. Uppgiften att sprida sådana kunskaper skulle, mot bakgrund av de uppdrag som myndigheten redan har, kunna ges till Forum för levande historia. För att få olika former av organisationsbidrag som finansieras med skattebetalarnas pengar kräver vi i utskottet att de ska stå bakom grundläggande principer för ett demokratiskt samhälle. Det är orimligt att med skattemedel finansiera organisationer och samfund som arbetar för att undergräva vårt demokratiska statsskick och de värden som det bygger på, oavsett om organisationerna och samfunden är uttryckligt våldsbejakande eller inte. Därför bör staten bistå kommunerna med metoder och redskap för att identifiera samfund och organisationer som förespråkar eller på annat sätt stöder olika former av våldsbejakande extremism och som därmed inte bör kunna uppbära stöd från det allmänna. Det är viktigt att stärka de krafter som tydligt tar avstånd från våldsbejakande extremism och att samhället ger dem stöd i deras avståndstagande. Dessa krafter finns, och de är viktiga och trovärdiga. Vi vill också identifiera och inspirera samfund och organisationer som vill arbeta för att motverka radikalisering. Det civila samhället är oerhört viktigt, och dessa insatser klarar sig inte samhället ifrån. Staten bör självklart också använda dessa metoder och redskap i sitt eget arbete för att motverka att statliga bidrag betalas ut till organisationer som inte accepterar grundläggande demokratiska värden. Jag vill tillägga att detta inte bara ska gälla i . Min talartid är strax ute. Jag hade anmält , men jag skulle kunna hålla på att tala . Om inte samhället tar krafttag mot dessa oerhört farliga och otäcka tendenser som vinner gehör hos unga människor kommer vi att få ett samhälle som blir polariserat, sönderfallande och farligt. Vi kommer att få se betydligt mer av repressiva åtgärder som tvingas fram. Därför är det så viktigt att vi , med den början till åtgärder som vi ändå enats om i utskottet, står upp för det demokratiska samhället och säger nej till all våldsanvändning, vem avsändaren än vill vara eller vilka skäl det än kan vara. Det är därför med glädje, herr talman, som jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 10 om digitalradio betänkande 2015/16:KU6 om digitalradio (skr. 2015/16:25) 37 (S): Betänkande KU6 handlar om om digitalradio, eller DAB-radio om man så vill. Bakgrunden är flera utredningar, varav den senaste beställdes av den förra regeringen och överlämnades till den nuvarande regeringen . Den hette Från analog till digital marksänd radio – En plan från Digitalradiosamordningen, SOU 2014:77, för att vara noga. Regeringen vidtog en sedvanlig remissomgång och startade beredningen. Parallellt med detta valde att göra sin granskning. Remissomgången visade sammantaget att det inte fanns ett tillräckligt starkt stöd för ett generellt införande . Det är lätt att se de positiva delarna. Radiolyssnarna skulle få ett större utbud, fler aktörer skulle få plats, och fler nischade grupper skulle få sina favoritprogram. Det skulle helt enkelt ge yttrandefriheten en ny och större arena att verka på. Men så kommer vi till ”men”. Oklarheterna och tveksamheterna låg bland annat i om valet av teknik är det rätta, om yttäckningen var tillräcklig, radions viktiga roll vid katastrofer och också hur det såg ut i vår omvärld. Detta tillsammans med osäkerheten som låg och ligger i andra länders agerande gjorde att regeringen valde att inte satsa på DAB-radion. Det framgår tydligt i texten i budgetpropositionen för utgiftsområde 17. Men regeringen beskriver också att man har för avsikt att följa utvecklingen internationellt. Där är vårt grannland intressant, liksom och en del andra. har i sin behandling av regeringens skrivelse 2015/16:25 konstaterat att inte innehåller några rekommendationer. Vi menar att regeringen har hanterat rapporten på ett korrekt sätt, varför enhälligt föreslår att beslutar att lägga regeringens skrivelse till handlingarna. 38 (M): betänkande nr 6 behandlar den granskningsrapport som genomfört om huruvida staten har bidragit till att den övergång som föreslås från analog marksänd fm-radio till digital på ett effektivt sätt belysts ur ett ekonomiskt perspektiv och ett lyssnarperspektiv.