prot · H30958 · 2016-01-26 00:00:00 — Jag tror att tillträde till Kapstadskonventionen är ett sådant viktigt steg. Och som jag sa i mitt svar är registreringsavgiften lägre i än i både och . Om ytterligare saker behöver göras kommer man förmodligen att titta närmare på den frågan i det arbete med flygstrategi som just nu pågår inom ramen för arbete. Resultaten av det kommer att presenteras senare i vår. Där tar man också sikte på andra frågor, såsom flygets miljöpåverkan, tillgänglighet i hela och många fler. Men man ska naturligtvis titta vidare på det svenska flygets framtid, i meningen svenskregistrerade flygplan. Regeringen har inga planer på att vidta ytterligare åtgärder. Men när Kapstadskonventionen är på plats är det rimligt att utvärdera hur den har påverkat bolagens vilja att registrera plan i . Innan det är gjort har vi inte för avsikt att titta på ytterligare åtgärder. 76 (M): Jag har ställt många frågor till infrastrukturministern gällande regeringens flygstrategi. Det är glädjande att jag här får ett svar om ett möjligt innehåll i den, i alla fall vad gäller just detta. Ifall regeringens enda åtgärd är att genomföra Kapstadskonventionen, som och många andra länder också har gått med i, tror jag inte att det kommer att räcka. Då kommer utflaggningen att fortsätta. Och får vi väl fortsätta den här debatten. Men det är synd att det ska behöva gå så långt. Det kommer nämligen att bli uppenbara problem. ekonomi står kanske inte och faller med att vi har flyg som registreras i andra länder. Men det påverkar givetvis, då skatteintäkterna blir lägre. Det blir också allvarsamt för de avgiftsfinansierade myndigheter som i slutänden inte kommer att ha några plan att ta ut avgifterna av. Då blir det problem med att lösa de delarna. Vi lär som sagt få skäl att återkomma i den här frågan. Det är synd att regeringen inte lyssnar mer på de företag som inte flaggar flygplanen i , att man inte lyssnar på vad de skulle behöva. Kapstadskonventionen är grundfundamentet, men det kommer inte att vända utvecklingen. 77 Statsrådet (S): Vad som kommer att hända efter att en åtgärd är vidtagen är, även i den här diskussionen, en spekulation. Jag vidhåller att jag tror att det är klokt att avvakta införandet och se vilket resultat det kommer att ge. Vi kommer självklart att följa utvecklingen. Jag tror ändå att Kapstadskonventionen är en viktig parameter i den här frågan. Det finns såklart andra aspekter av flygfrågor. Vi kommer säkert att ha återkommande diskussioner i den här kammaren om flera av dem. Jag kommer att följa flygstrategiarbetet med stort intresse. Det finns många viktiga frågor för flyget att reda ut. Vilken plats ska flyget ha i det framtida transportsystemet? Vilka åtgärder behöver såväl myndigheterna som regeringen och branschen vidta för att säkerställa att flyget blir mer klimatsmart men också bidrar till tillgänglighet, jobb och utveckling i vårt land? Det här är alltså bara en del i en större fråga. Jag hoppas och tror att införandet av Kapstadskonventionen kommer att få god effekt. Men jag är självklart beredd att titta vidare på frågan om det skulle visa sig inte vara fallet. Vi kan väl avvakta och se helt enkelt. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:293 om konsekvenserna för svensk landgränsöverskridande infrastruktur om vägkorridor Ring 5 i stoppas 78 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag ser på konsekvenserna för svensk landgränsöverskridande infrastruktur om vägkorridor Ring 5 i skrotas. Han har frågat om jag anser att det finns skäl att ge Sverigeförhandlingen ett utvecklat uppdrag att förhandla om flera alternativ till en ny fast förbindelse mellan och för att finna den bästa möjliga lösningen, om jag avser att inleda samtal med för att hantera frågan om en ny förbindelse i syfte att finna möjliga lösningar för de återstående alternativen och om jag anser att en framtida förbindelse med i första hand ska tillgodose behovet av järnvägskapacitet eller vägkapacitet. Frågorna ställs mot bakgrund av att i hade en första behandling och debatt om ett förslag om att upphäva vägkorridoren Ring 5. Som jag svarade i en interpellationsdebatt har den befintliga Öresundsförbindelsen kapacitetsproblem, vilket gör den sårbar för händelser som dåligt väder, fel på järnvägen och olyckor. är en ny förbindelse förknippad med betydande kostnader och förutsätter ett stort engagemang från dansk sida. Av direktiven till Sverigeförhandlingen framgår också att järnvägens tillgänglighet och kapacitet kan behöva stärkas mot kontinenten genom ytterligare en fast förbindelse över . Det framgår också att förutsättningarna för en sådan investering dock behöver utredas vidare och att engagemang i frågan är avgörande, oavsett kommande bedömningar. Sverigeförhandlingen har därför i uppdrag att ta initiativ till och föra samtal med företrädare för om ytterligare en fast förbindelse mellan och och att lämna ett förslag till process för fortsatt hantering av frågan. Sverigeförhandlingen har lämnat sitt andra delbetänkande. I det ges en lägesrapport för Sverigeförhandlingens arbete med en ny fast förbindelse över . Där framgår att Sverigeförhandlingen har bedrivit ett utredningsarbete ensidigt på svensk sida, för att få ett bra beslutsunderlag avseende såväl befintlig infrastrukturs nyttjande som kapacitet och om hur länge kapaciteten kan räcka utifrån prognosbedömningar. Sverigeförhandlingens plan är att fortsätta arbetet med att uppdatera uppgifter om bland annat anläggningskostnader, samhällsekonomiska effekter, miljömässiga förutsättningar och tänkbara finansieringssätt för förbindelse över . Sverigeförhandlingen avser att återkomma med resultat av utredningsuppdragen . Sverigeförhandlingens delbetänkande är nu ute på bred remiss till , som vi analyserar det inom . så kallade inriktningsunderlag för infrastrukturplaneringen inför planperioden –2029, som överlämnades till regeringen , är också ute på remiss. Detta kommer att utgöra underlag för en proposition med förslag till inriktning för infrastrukturplaneringen och ekonomiska ramar för planperioden. När har slagit fast en inriktning följer åtgärdsplanering i syfte att ta fram en trafikslagsövergripande nationell plan samt länsplaner för transportinfrastrukturen. Fastställelse av planerna beräknas . Regeringen tar ställning till frågan om konkreta åtgärder i den kommande åtgärdsplaneringen. Mot bakgrund av det jag nu redovisat blir mina svar på frågor att jag utifrån Sverigeförhandlingens redovisning uppfattar det som att Sverigeförhandlingen redan har, och ser det som en del av sitt uppdrag, att studera olika alternativ i fråga om en ny fast förbindelse mellan och . I det arbetet ingår bland annat att belysa konsekvenserna för om planerna på Ring 5 läggs ned och att studera om en framtida förbindelse med i första hand ska tillgodose behovet av järnvägskapacitet eller vägkapacitet. Med utgångspunkt i vad som kommer fram i det arbetet finns en bättre grund för fortsatta samtal mellan och . Jag har tagit initiativ till ett samarbete med de nordiska grannländerna om gränsöverskridande infrastruktur och transporter. Vid mitt besök i , då jag träffade min danske kollega, kom vi också överens om att samarbeta om fortsatta åtgärder för att stärka utveckling och integration. 79 (C): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Bakgrunden till min interpellation är att gränsöverskridande persontransporter ned mot kontinenten över är något av ett fundamenta i svensk infrastrukturplanering och har varit det . Planerna för vad vi ska göra den dagen fulla kapacitet har tagits i anspråk har också byggt på just det. Det finns en tanke om någon form av fast förbindelse mellan och . Den har i sin tur byggt på Ring 5, den västra förbindelsen förbi ned mot kontinenten. Detta har vår svenska nationella planering byggt på. Ett av uppdragen till Sverigeförhandlingen är, precis som statsrådet säger, att kika på förutsättningen att bygga på detta. Tiden då fulla kapacitet är tagen i bruk är snart här, kanske i synnerhet som vi kan förvänta oss ett ökat tryck när den dansk-tyska förbindelsen över Fehmarn bält är byggd. Man talar om ökad transitförbindelse, gods, på sträckan från längs med svensk västkust och ned över mot kontinenten. Då kommer det att fordras en ny fast förbindelse över , och precis som statsrådet säger är detta ett danskt-svenskt projekt som förutsätter högt engagemang i båda länderna. Det var mot bakgrund av det jag interpellerade när det blev känt att den danska , , helt uppenbart kan vara i färd med att ta bort en del av förutsättningarna för Ring 5 och därmed en fast förbindelse över det danska fastlandet ned mot . För den som går in och tittar på uppdraget eller utredningsdirektivet till Sverigeförhandlingen, fru talman, blir det uppenbart att det förutsätter en –Helsingborg-förbindelse. Förhandlarna skriver själva i ett pm om Öresundsförbindelsen att uppdraget är att ”redovisa de ekonomiska förutsättningarna för en ny förbindelse HH (för väg och järnväg), inklusive alternativa finansieringsmöjligheter”. Lite längre in i materialet skriver de att ”med utgångspunkt i tidigare inriktning på svensk och dansk regeringsnivå, politiska inriktning samt framtaget utredningsmaterial förefaller –vara den geografiska utgångspunkten för fortsatta studier av en ny fast förbindelse mellan länderna”. Därför, fru talman, tackar jag än en gång statsrådet för svaret. Det bekräftar ju min fråga. Men på vilket sätt, vill jag upprepa, har man kommunicerat med Sverigeförhandlingen om den nya situationen i så att inte Sverigeförhandlingen utreder från en förutsättning som möjligen inte finns? Det är ju det som är det intressanta. 80 Statsrådet (S): Sverigeförhandlingen håller sig naturligtvis à jour med vad som händer på olika områden som berör dess uppdrag. Det här har inte varit föremål för någon särskild diskussion mellan regeringen och förhandlingen, men jag förutsätter att Sverigeförhandlingen håller sig uppdaterad. Jag vill dock påminna om att det som har skett i i ingalunda är något upphävande av Ring 5, utan vad det handlar om är att tre mindre partier har upptryckt en sådan önskan. Det gäller dock inte de tre stora partierna. Det gäller inte heller den nuvarande transportministern i , , så det finns inget överhängande hot om att det här ska upphävas – i alla fall inte . Jag är dessutom övertygad om att det finns behov av att förstärka de politiska kontakterna mellan den svenska och den danska regeringen men också mellan den svenska och den finska regeringen och den svenska och den norska regeringen om den gränsöverskridande arbetspendlingen och godstrafiken. Jag har som jag nämnde i mitt svar tagit initiativ till ett gemensamt ministermöte – inte för att synkronisera eller lägga ihop våra respektive planer men för att hålla varandra informerade och identifiera gemensamma utmaningar som kan behöva gemensamma planprocesser. Jag har som sagt också tagit initiativ till en bilateral kontakt med den danska ministern om hur vi kan stärka utvecklingen av bortom det som just nu är aktuellt för , det vill säga att vi tillfälligt har tvingats minska framkomligheten. Detta har också visat på behovet av att ha en strategi för hur vi går vidare. Vi har nått väldigt långt i integreringen av den svenska och den danska sidan av , men vi är övertygade om att det finns ytterligare saker vi kan göra. Det kan handla om infrastruktur för transporter, men det kan också handla om regelverk, skatteregler, biljettsystem och annat. Jag har tagit initiativ till att träffa den danske ministern och fortsätta diskutera de gemensamma behov och utmaningar som vi står inför. Jag har haft väldigt konstruktiva och bra samtal med ministern och hoppas att det kommer att fortsätta. Däremot kan vi i den självklart inte i någon större utsträckning påverka hur den danska regeringen eller den danska , , väljer att hantera sin transportplanering. Vi kan möjligen ha synpunkter. Men jag hade inte uppskattat att den danske ministern talade om för oss i vilka vägreservat vi ska ha kvar, och jag förutsätter att det danska vill råda i den typen av frågor. Därför har vi egentligen ingen möjlighet att påverka detta. Vi har däremot ett stort intresse av att diskutera gemensamma frågor på det här området. 81 (C): Ministern tog själv upp integrationsfrågan i . Det är klart att den just nu är extremt hårt påverkad av de id-krav som ensidigt infört. Det är en annan fråga, men det är klart att det stör relationen –. Det är ju en nordisk gränsunion som varat som hux flux rivs upp, och det vet vi skapar problem för transportslagen, både färjetrafik och fasta förbindelser. Men för att återgå till Ring 5 och internationell trafikplanering, kan man säga, för det är vad det handlar om: Att bygga broar är som att dansa tango – det krävs minst två, och det är bra om man dansar i samma takt och i samma riktning. Det är klart att det underlättar om den svenska planeringen för internationell transportinfrastruktur kan förutse och ha en god dialog med och inblick i våra grannländers motsvarande planering. Annars blir planeringen omöjlig och näst intill meningslös. Vi vet båda att Sverigeförhandlingen är ett väldigt stort infrastrukturprojekt som vi förväntar oss finns med i eller kopplas till den infrastrukturproposition som regeringen förväntas lägga fram . Då är det såklart bra om den siktar någorlunda rätt och är i samsyn med ministerns danska kollega på den del av den gemensamma kusten eller där en förbindelse är möjlig att upprätta. Jag har inte riktigt samma bild av betydelsen av det danska initiativet. Jag kan konstatera att det danska i likhet med den svenska är engagerat i frågan och håller på med infrastrukturplanering. Det diskuteras att ta bort något som varit ett fundament i de internationella förbindelserna : Ring 5 väster om . Därför måste jag upprepa frågan. Tittar regeringen och Sverigeförhandlingen på några alternativa lösningar i händelse av att det som ministern framställer som en liten politisk kraft kanske trots allt blir större och framgångsrikt? Vad gör den i ett sådant läge? Vårt höghastighetståg måste ju landa någonstans. Det är inte tänkt att det ska stanna i . 82 Statsrådet (S): Det ligger som sagt i uppdraget till Sverigeförhandlingen att titta på olika alternativ, och förhandlarna konstaterar själva att de behöver utreda både hur kapaciteten ser ut i befintlig förbindelse, när det kan tänkas finnas behov av ytterligare förbindelse samt var och på vilket sätt det i så fall kan genomföras. Man ska inte sticka under stol med att intresset från dansk sida för att stå för den anslutande infrastrukturen vid en –Helsingör-förbindelse har varit ganska ljumt. Delvis beror det självklart på den miljö i vilken en sådan järnväg skulle gå genom . Det är också ett av skälen till att jag har tagit initiativ till samtal med både den förutvarande och den nuvarande transportministern i . Jag ser behovet och nödvändigheten av att så gott det går ha politisk samsyn på gemensamma projekt och utmaningar. Fehmarn Bält-förbindelsen kommer självklart att utgöra en oerhört viktig länk mot också ur svenskt perspektiv. Förutsättningen för att vi ska kunna använda den för att få bättre fungerande både godstransporter på järnväg och persontransporter ned mot är att vi får en förbindelse genom som fungerar. Det här är verkligen en högaktuell fråga som jag har för avsikt att fortsätta att resonera om med våra danska vänner. Men jag tror att man ska ha viss respekt för att det brinnande intresse som möjligen har för att komma till när Fehmarn Bält-förbindelsen är byggd kanske inte riktigt delas av . De har fullt upp, kan man nog säga, med att få förbindelsen på plats. Det innebär inte att vi inte ska fortsätta att föra resonemang. Jag uppfattar att det finns en konstruktiv anda för att diskutera gemensamma satsningar både med och med våra andra nordiska grannländer. Det blir alltmer tydligt att vi är en integrerad region. Vi kommer att behöva stärka våra regionala samband i de delar där vi har gränsöverskridande trafik och omfattande pendling samt inte minst godstransporter. Det kommer att vara ett fokusområde för regeringen framgent. 83 (C): Tack än en gång för svaret och samtalet, statsrådet! är ett av de mest exportberoende länderna i världen. Det förutsätter att vi kan exportera, landvägen eller sjövägen, de kullager, Volvobilar, skogsprodukter och annat som vi tillverkar. I det fallet kommer Fehmarn Bält att vara en nyckelinvestering som vi inte har rådighet över, utan det har danskar och tyskar. har danskarna säkert förutspått rätt mycket trafik över Fehmarn Bält-förbindelsen, vilket i sin tur ger trafikavgifter och i stor utsträckning bygger på en samplanering, Skandinavien-Danmark-kontinenten. Det kan inte vara helt omöjligt att föra dialog med dem. De är säkert inte beredda att göra en dålig affär. Om jag tolkar statsrådet så att uppdraget till Sverigeförhandlingen och den svenska infrastrukturplaneringen är att titta på flera trafikalternativ över blir jag lugn, men jag vill gärna få det bekräftat. Jag vill också fråga om det finns motsvarande insikt på den danska sidan. Vi känner båda till att det har varit småljummet på den danska sidan vad gäller en västlig förbindelse förbi . Finns motsvarande insikt om Skandinavien-Danmark-Tyskland, om Fehmarn Bält och möjligheten att tjäna pengar på den förbindelsen? Det underlättar säkert dialogen i så fall. Om jag tolkar statsrådet rätt och det tydligt framgår för Sverigeförhandlingen och andra infrastrukturplanerare att titta på flera alternativ så är jag lugnad. 84 Statsrådet (S): Om det är tydligt uttryckt kan man möjligen fundera på, men självklart ingår det i uppdraget att se på vilket sätt vi kan stärka kapaciteten i . I det ingår som en naturlig del att om man ser att man av olika skäl inte kan komma fram en väg måste man givetvis utreda andra möjligheter. Jag vidhåller att ett danskt intresse och en aktiv medverkan i en sådan diskussion är helt nödvändig för att vi ska kunna ta steg framåt. Jag hoppas därför att vi får konstruktiva samtal på ministernivå mellan och , men också mellan myndigheter, för att säkerställa att vi har en planering som går hand i hand och för att stärka det skandinaviska samarbetet och sambandet mellan och . Det är definitivt i linje med regeringens ambitioner på området. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:294 om nordiskt samarbete och id-kontroller 85 Statsrådet (S): har frågat ministern för strategi- och framtidsfrågor samt nordiskt samarbete om det i regeringen och Statsrådsberedningen gjorts någon särskild analys av hur de nya tillfälliga id-reglerna och transportörsansvaret slår mot det nordiska samarbetet i allmänhet och mot Öresundsintegrationen i synnerhet. Vidare har frågat om ministern för nordiskt samarbete på förhand haft kontakter med sina nordiska samarbetskollegor i allmänhet och den danska samarbetsministern i synnerhet inför det svenska beslutet att införa id-kontroller. Slutligen har han frågat hur ministern för nordiskt samarbete i övrigt kommer att arbeta mot gränshinder som ett prioriterat område för nordiskt samarbete i ljuset av det som sker i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Bakgrunden till beslutet om id-kontroller var att regeringen bedömde att viktiga samhällsfunktioner var hotade med anledning av det stora antalet asylsökande . Bestämmelserna syftar till att säkerställa att grundläggande samhällsfunktioner inte sätts ur spel. Arbetet med att ta fram lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet samt den förordning som reglerar id-kontrollerna skedde eftersom omständigheterna krävde detta. Inför regeringsbeslutet om att anta lagen och besluta om förordningen informerades det danska löpande av . besökte jag och träffade den danske transportministern samt företrädare för och . träffade jag på nytt den danske transportministern i samband med ett i . Regeringens avsikt är att bestämmelserna om id-kontrollerna inte ska gälla än vad som är nödvändigt för att säkerställa att viktiga samhällsfunktioner inte hotas. Påverkan på integrationen och utvecklingen i regionen blir givetvis mindre om kontrollerna är kortvariga, men det är inte möjligt att säga hur länge behovet av id-kontrollerna kvarstår. Ännu har det gått för att en ordentlig utvärdering av de nya bestämmelserna ska kunna göras. Den integrationsprocess som vuxit fram i sedan Öresundsförbindelsen öppnande är mycket viktig för de svensk-danska relationerna, och det pågår ett arbete med att avlägsna gränshinder för att skapa jobb och tillväxt. Vi samarbetar därför nära med våra danska grannar för att ytterligare stärka den dynamiska utvecklingen i . Jag har också tagit initiativ till ett samarbete med de nordiska grannländerna om gränsöverskridande infrastruktur och transporter och vid mina möten med den danske transportministern kommit överens om att samarbeta om fortsatta åtgärder för att stärka utveckling och integration. 86 HANS (M): Tack för svaret, statsrådet! Som noterades ställde jag ursprungligen min fråga till den nordiska samarbetsministern , för jag ville lyfta fram dimensionerna av Öresundsintegration och nordiskt samarbete med anledning av id-kontrollerna. kan inte svara, eller så vill hon inte svara. Det var på liknande sätt när vi hade session i Reykjavík. Då kunde inte komma, utan man fick skicka . Det är lite märkligt att regeringen skickar fram andra personer än de som förväntas svara på en del av dessa frågor. Det blir lite för mycket hipp, hipp och lite för mycket hopp, hopp. Det stärker inte respekten för regeringen, fru talman. Om man varit stolt över det man gjort, över de insatser man kommit fram till och den praktiska lösning man fått då hade det väl varit bra om flera ministrar hade förklarat hur man tänkt och vad man gjort. är det i praktiken bara som får stå till svars för regeringens politik. Det är möjligtvis en rätt ansträngande arbetsuppgift. Jag tycker att fler ministrar skulle ha klivit fram och markerat de olika dimensioner som finns i detta. Socialdemokraterna sökte regeringsmakten . Socialdemokraterna fick regeringsmakten . Det är därför Socialdemokraterna måste utvärderas beträffande hur de använder regeringsmakten . Därför finns det skäl att se på hur de regler som började gälla från har genomförts. För de boende i , för dem som är de dagliga pendlarna, är det en stor sak. Det är stor sak eftersom det har inneburit bök och stök. Det har blivit jobbigare. Det har blivit förseningar. Det har blivit stora osäkerheter. Det gäller inte så mycket för dem till , däremot för dem som pendlar från . När det blir stök och bök och människor blir oroliga och bekymrade är det viktigt, fru talman, att man visar ett tydligt ledarskap. Det var en av utgångspunkterna för min interpellation, nämligen vilka kontakter man försökt skapa, vad man försökt göra för att förbereda detta. Det är ingen hemlighet för statsrådet att jag dessutom har ställt några skriftliga frågor om exakt vilka möten som genomförts. Jag fick det senaste svaret så sent som . Vad jag förstår hade i alla fall som minister inte någon ministerkontakt innan reglerna infördes . Det hade varit intressant att veta om haft några kontakter med de andra nordiska samarbetsministrarna eller specifikt med den danske samarbetsministern. Jag kom från , från ett möte i presidium. En fråga som återkommande diskuteras i den nordiska kontexten är hur integrationen och det nordiska samarbetet påverkas av det sätt på vilket man genomfört reglerna i . Därför borde vi ha sett ett tydligare ledaransvar från den sida. Inte minst hade det behövts en tydlighet för de människor som drabbas av osäkerhet, som drabbas av förseningar, som frågar sig om de kommer med på tåget eller inte.