prot · H30995 · 2016-04-20 00:00:00 — Samhällen förändras, och urbaniseringen bygger i grunden på människors fria val. Det är något som jag och Liberalerna försvarar. finns utmaningar i skillnaderna mellan städer med en stark växande privat tjänstesektor och områden med stor sårbarhet och lokala utmaningar i form av ett fåtal industriella arbetsgivare. I kommuner där varsel och avfolkning är vardag blir konsekvensen en åldrande befolkning och ett minskat skatteunderlag. Utgångspunkten för mig som liberal är värnandet om människors makt över sin egen situation och möjlighet att skapa sin egen framtid. En liberal landsbygdspolitik strävar därför efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i en mindre tätort. Jag är själv uppvuxen i metropolen . Vi kallar orten för metropolen eftersom den har en flygplats, en gymnasieskola och en stor vårdcentral, men den ligger mitt i den vackra glesbygden. Det finns färre än en person per kvadratkilometer i . Näringslivsutveckling, arbetskraftsförsörjning, utbildning och tillgång till offentlig och kommersiell service är därför väsentliga inslag i en modern, regional tillväxtpolitik och en förutsättning för att livet utanför tätorterna ska fungera och för en levande landsbygd. För att människor ska vilja bo och företag ska vilja verka i hela , i orter som eller , är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande och grundläggande service på rimligt avstånd. Det gäller naturligtvis myndigheter såväl som service och näringslivet. Upprätthållande av en grundläggande servicenivå över hela landet är även viktigt för att människor ska känna sig trygga. Det krävs också för att hela ska kunna bidra på ett positivt sätt i flyktingmottagandet. Samhällets olika funktioner behöver finnas tillgängliga såväl i landsbygds- och glesbygdskommuner som i storstadskommuner. I glesbygder har framför allt servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan med företagare och civilsamhälle möjlighet att bli långsiktiga och bärkraftiga. I vissa glesbygder är dock förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till att skapa en god tillgång på kommersiell service. Vi vill därför i likhet med vad som anförs i motion 2454 förbättra tillgången på lokal service. Vidare anser vi i linje med vad som föreslås i motionerna 1190, 1934 och 3147 att regeringen ska se över regelverken och öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentlighet och näringsliv. Vi yrkar bifall till reservation 1 under punkt 3. 52 (KD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1 från Alliansen och reservation 9 från . Regional tillväxt har vi debatterat i den här kammaren. Ordet tillväxt skapar olika tankar och funderingar hos oss. Vissa personer anför numera att vi inte ens ska använda det ordet eftersom vi alla ska leva i den cirkulära ekonomin. Det är något som jag gärna ansluter mig till i den meningen att vi ska ta till vara jordens resurser på bästa möjliga sätt. Men vi måste också konstatera att det är viktigt att det finns möjligheter för orter, företag och olika typer av verksamheter att expandera och finnas på de bästa möjliga ställena för just deras sätt att arbeta eller för att hitta personalresurser eller ekonomiska resurser. Då behöver vi faktiskt prata om den regionala tillväxten i . Vi har hört från flera tidigare talare här hur olika det kan se ut runt om i , inte minst med tillgången till bredband och andra kommunikationer. Infrastrukturen är ju viktig för oss allihop. Vi hade en debatt här tidigare om mineralpolitiken. Vi kan konstatera att den politiken och den industrin har varit vägledande för många av de större och mindre orter i som har haft gruv- och mineralfyndigheter och jobbat med att få fram järn- och stålverk. Tyvärr är det just de orterna, de små orter som brukar kallas bruksorter, som lider mest av bristen på tillväxt. hörde vi det välkända svenska företaget tala om bristen på bostäder. Det är många företag som har talat om detta redan tidigare. Det är inget nytt för oss; vi vet allihop att det är brist på bostäder i . Men när Spotify, ett framgångsrikt företag som är ungt och nytt och fräscht, säger det blir uppmärksamheten plötsligt otroligt mycket större. När ett byggföretag, ett stålföretag eller någon annan mer etablerad verksamhet sagt något liknande har det inte uppmärksammats över huvud taget. Men vi får tacka Spotify för att man uppmärksammar detta och ställer lite krav på oss politiker, får vi väl säga, att göra vad vi kan för att få fram fler bostäder. Det var ju inte som man på just de här mindre orterna rev hyreshus. Man såg helt enkelt ingen möjlighet till hyresintäkter, inte minst i de kommunala bostadsbolagen. såg jag ett intressant inslag på tv om . kan väl inte räknas som en av de större orterna i , men där finns ett oerhört stort och framgångsrikt svenskt företag genom en ovanligt stor entreprenör: . I inslaget kunde man visa på hur skolorna hade byggts ut med hjälp av anställda på , inte minst alla de internationellt anställda som fanns och finns där, och hur nöjd man var. I flera intervjuer som presenterades i tv-programmet konstaterade de att det var en liten ort som de hade flyttat till från olika länder men att det fanns fantastisk service, en fantastisk gemenskap och en särskild anda i bygden som de uppskattade mycket – och det var inte så långt till , och kontinenten. Jag tror att vi kanske inte kan se fram emot så många fler eller större företag av den digniteten i . Men vi kan alla medverka till att de företag som ändå finns i bygderna kan växa och utvecklas. Där behöver vi helt enkelt se till att det finns service av både offentlig och kommersiell karaktär. I är det inte så konstigt att även den lokala servicen fungerar med tanke på att det finns så många både nationellt och internationellt anställda. Men vad händer på de små orterna, till exempel i min valkrets ? Hur tillgodoser man servicen för de människor som bor där så att de inte behöver åka för att tanka bilen eller göra ett enkelt ärende i en affär? Här vi den stora utmaningen, och sedan jag kom in i har jag känt att vi lite grann står och stampar på samma fläck. Vi har inte någon av oss riktigt kunnat komma fram till hur vi ska lösa problematiken med de små orterna. Vi har inte löst det. Men ser jag faktiskt en ljusning på den här fronten. Jag tror att vi genom det stora antalet nya svenskar som har kommit till vårt land säkert kan få fart på tillväxten även ute i bygderna. Det är därför av stor vikt att de projektmedel som utdelas av staten, regioner, landsting, EU-fonderna och så vidare samordnas så att det blir så bra som möjligt. Det är just det som reservation går ut på. Ska vi kunna få växande verksamheter måste man kunna söka medel till små företag likaväl som till enskilda skolor eller någonting annat. Men då måste det finnas en samordning så att de här projektmedlen inte motverkar varandra, vilket det finns ganska många exempel på. är också en bov i det här dramat, vågar jag påstå. Vi behöver en god regional omstrukturering i det här landet. Utredningen om hur de nya regionerna ska se ut har väckt mycket känslor, men jag tror att vi måste komma fram till att vi behöver ha större och mer ändamålsenliga regioner. Jag har tidigare stått i den här talarstolen och sagt att jag tror på sex stycken regioner i , där vi har inte minst vården i fokus med universitetssjukhusen som knutpunkter för regionerna. Jag vill passa på innan jag slutar, herr talman, att säga några ord om vikten av att vi också fortsättningsvis tar de regionala flygplatsernas parti – oavsett parti, skulle jag säga – eftersom vi behöver ha en regional infrastruktur som står emot EU:s olika idéer om hur vi i ska organisera oss på det här området. Vi behöver se till att det finns möjlighet att ta sig till och från de små orterna likaväl som de stora, och då är den nationella infrastrukturen otroligt viktig. Vi ska ha också tåg som fungerar. Oavsett om det är snabbtåg eller regionaltåg som går något långsammare måste vi se till att de finns för besökare så att vi utvecklar den viktiga besöksnäringen men framför allt för de människor som har valt att bo och leva på orter utanför storstäderna. 53 (S): Vi debatterar nu betänkandet Regional tillväxtpolitik. Det finns några reservationer, men på det hela taget är vi ganska överens om många delar av betänkandet. När det gäller många av reservationerna är ett arbete på gång. Inte minst , som många nämnt, arbetar för fullt. mål för den regionala tillväxten är utvecklingskraft i alla delar av landet med stark lokal och regional konkurrenskraft. Regional hänsyn ska tas inom andra politikområden. Det som är viktigt är infrastruktur, kommunikationer, jobbpolitik, utbildningspolitik och det vi arbetar med i näringsutskottet: näringspolitik. tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska lämna förslag om inriktning på utformningen av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. – – överlämnade den eniga parlamentariska landsbygdskommittén sitt delbetänkande, På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. I betänkandet har kommittén kartlagt och analyserat hur landsbygd har utvecklats och vilka effekter och vilken betydelse den förda politiken har haft på landsbygdens utveckling oavsett vem som har styrt landet. Kommittén beskriver också utvecklingen av områden, boenden, samhällsplanering, infrastruktur, kommersiell och offentlig service, kompetensförsörjning, näringsliv och företagande. Några av kommitténs slutsatser är viktiga. För det första anser kommittén att behöver en mer sammanhållen och aktiv politik för landsbygdens utveckling. För det andra menar kommittén att hushåll och företagande i måste kunna dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Där slår man också fast att regeringen bör ta fram förslag till en ny målformulering på området så att hela befolkningen ska ha tillgång till infrastruktur med hög överföringskapacitet . För det tredje behöver det enligt kommitténs mening skapas förutsättningar för att det ska finnas en kompetensförsörjning i hela landet. För det fjärde anser kommittén att regeringen bör ta initiativ till det som vi har diskuterat mycket här , nämligen omlokalisering av statliga myndigheter och arbetstillfällen så att de kan bidra till utveckling och att hela landet kan få tillväxt. Det är glädjande att ett enigt utskott, i likhet med , föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör lokalisering och organisering av statliga myndigheter. Utskottet anser att regeringen ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter till landsbygden. Regeringen bör i lämpliga sammanhang också återrapportera till vilka åtgärder man vidtagit och hur de principer som fastställt har tillämpats. Politiken måste vara ett effektivt verktyg för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i alla regioner, såväl i gles- och landsbygder som i storstäder. På så vis kan politiken möta vår tids stora samhällsutmaningar, som är kopplade till demografi, globalisering, klimat och energi. står inför stora utmaningar. Vi ska dock komma ihåg att utsikterna för svensk ekonomi är goda. Tillväxten är hög. Arbetslösheten faller, och det stora budgetunderskottet efter den förra regeringen har faktiskt minskat kraftigt. I den vårbudget som regeringen presenterade prioriteras det gemensamma samhällsbygget framför stora skattesänkningar och nedskärningar, som vi tar hand om de omedelbara utmaningar som står inför. Redan nu investerar vi i vårt gemensamma samhällsbygge, och lägger vi fram förslag om att stärka välfärden med till kommuner och landsting. Det är faktiskt det största enskilda, permanenta tillskottet sedan det allmänna statsbidraget infördes. Detta är viktigt att nämna, för alla delar av vårt land ska leva och utvecklas, och menar vi allvar med den regionala tillväxtpolitiken måste skattesänkarpolitiken stoppas och investeringar göras av allas vårt . Steg för steg stärks vårt gemensamma samhällsbygge. Fler kommer i arbete. Skolorna börjar anställa. Det är en politik som tar ansvar för hela och faktiskt visar resultat. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 54 (SD) replik: Vi har inte hand om infrastrukturfrågor i vårt utskott, men vi har hand om regional utvecklingspolitik och tillväxtpolitik. Sverigeförhandlingen, som diskuteras och projekteras, är, menar jag, otroligt viktig när det gäller just den regionala utvecklingen i resterande . Upp till 320 miljarder för ett ofullständigt projekt – det är vad man räknar med att detta ska kosta. Då har man inte med den viktiga sträckan –. Den flaskhalsen är kvar. Man har inte löst sträckan –. Man har inte löst infarten i . Sedan vill man gräva ned stationerna i och . Det behövs anslutande banor. Här har vi nog ett paket där kostnaden går på ytterligare 100 miljarder, skulle jag vilja hävda, mellan tummen och pekfingret. Då är vi uppe i över 400 miljarder. I stället skulle vi kunna satsa på utbyggd regional trafik på vissa ställen där samhällsnyttan är stor. Vi kan trimma sträckan –på befintlig stambana, enligt vissa bedömare från dagens till ungefär två och , till en kostnad av . Det finns mängder av viktiga och nödvändiga infrastrukturprojekt, och så lägger man fram sådana här sciencefictionprojekt som kommer att äta upp infrastrukturbudgeten för motsvarande framöver, om vi utgår från den investeringstakt som jag beskrev i mitt anförande. Hur ser Socialdemokraterna på den här frågan ? Är det inte dags att dra i nödbromsen? 55 (S) replik: Tack för frågan, ! Ska vi dra i nödbromsen, som uttryckte det? Det pågår ju förhandlingar, och jag vill inte föregripa vad de kommer att landa i. Helt klart är att behoven är oerhört stora när det gäller investeringar i infrastrukturen i många delar av vårt land. Det är klart att man hade önskat att det fanns mer resurser än de som finns för att investera i infrastrukturen så att är konkurrenskraftigt och så att vi har bra kommunikationer till våra hamnar och företag som får ut sina varor och produkter på världsmarknaden mot bakgrund av den exportstrategi som beslutades här i kammaren . Det finns också ett område som i delar är tillväxthämmande, nämligen att vi har brist på bostäder i landet. Detta är en fråga som är kopplad till infrastrukturen och som är oerhört viktig att satsa på så att de företag som etablerar sig kan anställa och dra kompetens till det område där de har sitt företag. Då måste man ha någonstans att bo. Både investeringar i bostäder och investeringar i infrastruktur är prioriterade av regeringen. Det görs satsningar för fler bostäder , och Sverigeförhandlingen pågår. Exakt vilka prioriteringar detta kommer att utmynna i ska jag inte föregripa i den här kammaren just . 56 (SD) replik: I min värld borde den här debatten redan vara färdig. De uppgifter som har kommit fram när det gäller det här projektet borde ge ett ganska entydigt resultat: Det här är inget bra projekt. Det är inget vettigt projekt. Det är kanske den största enskilda investeringen i svensk historia och kanske den största värdeöverföringen från landsbygd till stad . Jag kan verkligen inte se hur detta kan vara ett rationellt sätt att utveckla . Det är väldigt få som får nytta av detta, och nyttan är enligt mitt sätt att se det högst begränsad. Vi talar om bostäder här, men det är ju inte så att man arbetspendlar långa sträckor till bara för att bostäderna är så billiga i eller i . Vill vi ha arbetspendling och utveckla bostadsmarknaden måste vi satsa på de regionala stråken, så att folk kan bo från sin arbetsplats och pendla på ett smidigt sätt. Det är så, menar jag, man utvecklar infrastrukturen på bästa sätt. Sedan får man inte låsa fast sig i den här tekniken. Det är astronomiska summor vi pratar om för någonting som vi ska få fram i tiden. går utvecklingen jättesnabbt framåt med elektrifierade vägar, elbilar och självkörande bilar som kan plocka upp en utanför huset och köra en på ett väldigt miljövänligt sätt direkt till arbetet. Man behöver inte ta sig till en tågstation först eller någon form av transfer. Det här kommer, som jag sa i mitt anförande, att revolutionera hela vår syn på transportsätt. Nej, det här är ett bakvänt tankesätt. Det borde aldrig ha satts igång i ett glesbefolkat land som . Jag tycker att det är dags att sätta ned foten, för det här kostar minst 1 miljon så länge man håller på och projekterar. Jag tycker att det är ett extremt slöseri med skattemedel att hålla på och projektera det här. 57 (S) replik: Det är precis som inledde med att säga i replikskiftet, att det här är en fråga som kanske i huvudsak diskuteras i ett annat utskott. Men det här är näringsutskottet. Och när det gäller näringslivet och möjligheterna för jobbskapande och att få ut varor, produkter och tjänster på världsmarknaden är man självklart beroende av fungerande transporter, fungerande infrastruktur och regioner där man kan arbetspendla. Man kan kanske öka arbetsmarknadsregionerna med de satsningar som är på gång och göra saker, inte minst kopplat till Sverigeförhandlingen. Vad det kommer att utmynna i återstår att se. Jag är tacksam för den tydlighet som uppvisar. 58 (M) replik: Finanspolitik bygger på att elda på när det går dåligt för att upprätthålla och utveckla ett land som är på väg nedåt. I högkonjunktur brukar man försöka hålla igen för att skaffa sig en krockkudde för sämre tider. Just nu är det högkonjunktur. eldar regeringen på. 450 jobb är på väg bort från Findus, med sysselsättningseffekter i stora delar av och upp till . Det handlar om 500 kontrakterade lantbrukare – det är ett lågt värde. Det är regionala och lokala leverantörer och underleverantörer. Forskning är på väg bort. har vi landsting och kommuner som gör inköp för 1 000 miljarder. De skulle kunna vara en del av det lantbruk vi har och av landsbygden och sälja sina råvaror till kommuner och landsting. Man försvårar för dessa företag att delta i de upphandlingarna. På energiområdet är det kärnkraftsavveckling med uppåt 21 000 jobb i fara och tekniktapp. Spotify har svårt att rekrytera och hitta bostäder. Det är en tjänstesektor som vi behöver och som vi behöver se växa, där människor kan få sitt första jobb. Det handlar om instegsjobb och om att starta företag för att andra ska kunna gå till sina arbeten i en modern välfärd med vardagspussel, inte minst för kvinnor. Det handlar om alla dessa frågor kring saker och ting som man kan se bakom nästa husknut. Med detta sagt och med tanke på svårigheterna och det som håller på att hända i vill jag fråga : Vad är planen framåt? 59 (S) replik: Jag måste börja med att säga att jag är oerhört glad och stolt över att vi har en socialdemokratiskt ledd regering ihop med i . Du nämner själv det bedrövliga beslut som är taget vad gäller kopplingen till Findus. Vi har en regering som har gjort satsningar på a-kassan. Vi gör satsningar på den svenska modellen. Jag lyssnar på debatten. Jag hade önskat att de olika politiska partierna, oavsett var de har sitt ursprung, kunde stå upp för de anställda och för ett företagande kopplat till livsmedelsindustrin på ett bättre sätt än att föra en debatt med pajkastning. Det är ett lågvattenmärke. Sedan gäller det planen framåt. Ja, vi gör investeringar i den svenska modellen. Jag nämnde det i mitt anförande. Vi stärker historiskt, med 10 miljarder, den svenska modellen i samhället. Jag kan bara notera att står för den politik där ni har annonserat att ni sänker skatten, eller rättare sagt: Ni sänker a-kassan och för de sjuka med 29 miljarder. Där ligger de stora sänkningarna. Ni går tillbaka till den gamla förda politiken, som inte gynnar och som inte utvecklar . Vi gör satsningar på . Det är svaret på vad vi satsar på framåt. 60 (M) replik: Ja, man kan vända och vrida på en fråga och få det till vad man vill. Det finns ingen som inte är orolig och bekymrad över vad som händer. Det som bekymrar mig, , är faktiskt de höga skatterna som sätts på företagande och allt regelkrångel och att man försätter ett lantbruk i detta på det här sättet. Jag vill att det här ska tas till vara. Det är det jag står här och säger. Jag frågar: Vad är planen för att ta till vara arbetstillfällen, möjligheter i och forskning så att vi inte står utan detta ? Man gör mat till äldreomsorg, till skolor och till människor som mår dåligt och har svårt att äta. Jag är bekymrad. Jag är jätteorolig. Det är därför jag lyfter frågan. Det handlar inte om någonting annat än att det finns en enighet om att lösa detta på lokalplanet. Men jag måste ställa frågan till regeringen: Hur kan svaren vara högre skatt och mer regelkrångel och problem för företag framåt? Det är det jag vill att du svarar på, . De ska inte ha sänkta skatter. De ska alltså ha högre skatter. Hjälper det befolkningen i och företagandet? 61 (S) replik: Jag tror att vi måste våga lyfta blicken. Man har vidtagit åtgärder. Det är bland annat sänkningar av arbetsgivaravgiften för unga. Man kan efter det konstatera att det har kostat över 100 miljarder ackumulerat , och det har ökat ungdomsarbetslösheten. Det är den ena skattesänkningen efter den andra som inte har bitit när det gäller att få ned arbetslösheten. Då måste man våga ompröva politiken och göra satsningar som biter. pratade jag med några näringslivsföreträdare som uttryckte det så här: står stjärntecknen rätt för att tillväxten ska vara optimal, för att vi ska kunna anställa och leva bra i och utvecklas. Vi har 100 000 lediga jobb i landet. Det har ökat. Arbetslösheten går ned. Statens finanser ser bättre ut än på väldigt . Då måste vi också våga satsa på den svenska modellen, på välfärden, som vi möter företagens behov med det vi kallar – yrkesutbildningens år. Det handlar om att möta det behov som företagarna har och om att komplettera med utbildning så att man kan bli anställbar och komma ut på arbetsmarknaden. Det som ni skar ned på lägger vi resurser på och satsar på . Det är utveckling för kopplat till en ny exportstrategi, nyindustrialisering och , som ligger på rulle. Och vi har för att få hållbara energislag och hållbar prisutveckling för företagarna i landet. Det är framtidens politik. 62 (C) replik: Jag har två frågor som jag vill ställa till och som jag tror att många runt om i landet också vill få lite klarhet i. Den första handlar om lokalt ledd utveckling och Leaderområden, som jag har berört i anförandet. Jag undrar lite grann hur och ser på att fem områden i – 31 kommuner, 437 000 invånare och åtta län – har valts bort och står utanför detta utvecklingsprogram och om har en synpunkt på att har JO-anmälts, som vi hörde prata om i sitt anförande. Tycker Socialdemokraterna att beslutet gör att har en sammanhållen landsbygdspolitik, och är det en bra regional tillväxtpolitik att göra på detta sätt? Min andra fråga handlar om den väl fungerande ideella verksamhet som Winnet har bedrivit och som man har jobbat med för att öka kvinnors deltagande i företagande och för att öka jämställdheten. I stället ska man nu bygga upp en ny organisation som utgår från och regionerna. Tycker att det är ett bra beslut? 63 (S) replik: Tack, , för frågorna! Jag tyckte att det fanns mycket i ditt anförande tidigare som var tilltalande. Det var ett till stora delar bra anförande. Vad gäller lokalt ledd utveckling står vi för och har vi debatterat just att vi tror att medel verkar bättre om man lokalt får möjlighet att se till att de får bäst effekt. Det handlar om att man kan fatta beslut lokalt så att det inte är, om man får uttrycka det så, i alla beslut fattas. Det är ute i landet som man fattar de besluten. Den här anmälan ska jag inte gå in på i den här debatten, för jag kan den alldeles för dåligt. På frågan om vi är nöjda med landsbygdspolitiken svarar jag att hade vi varit helt nöjda så hade vi inte startat .