prot · H30977 · 2016-03-09 00:00:00 — Jag vill bara påpeka för henne att statens inkomster faktiskt ökade med 40–tack vare att vi förde en skattepolitik som gynnade arbete och företag. Jag har en fråga till om effektskatten. Vi vet att kärnkraftsindustrin nu måste investera mycket stora summor i ett oberoende säkerhetssystem för härdsmältor. För att de ska kunna göra det måste de veta att det faktiskt går att producera el från kärnkraft i framöver. Det finns tydliga krav från energibranschen och från fackförbundet om att kärnkraftens framtid måste säkras. Vi vet att effektbristen i kommer att öka om kärnkraften försvinner. Min fråga till är om hon delar uppfattning att beslutet om effektskattens nivåer ska hänskjutas till som har i uppgift att ta fram en energipolitik som ska gälla efter 2025, när vi vet att det inte kommer att ges dispens till de kvarvarande sex kärnkraftsreaktorerna om de inte har investerat i ett oberoende säkerhetssystem för härdsmältor. 61 (S) replik: Vi kan konstatera att bristen på lönsamhet inom många delar av energisektorn i grunden beror på priset på elmarknaden. Sedan är behovet av högre säkerhetskrav, som blev effekten efter olyckan i , en belastning för kärnkraften. Alltjämt återkommer långsiktighet i dialogen med sektorn. Om jag förstod frågan rätt är det viktigt när det kommer till energifrågan att vi hittar blocköverskridande långsiktiga överenskommelser. Det är ett område där det återkommande framförs kritik. Därför torde svaret på denna fråga vara att det självklart är viktigt att vi jobbar med långsiktighet även när det kommer till energiförsörjning och kärnkraftsfrågan. Att förslaget bearbetas i just är en del av detta. 62 (M) replik: Långsiktighet är bra. Men om vi inte får fatta beslut om hur effektskatten ska utvecklas kommer det inte att finnas någon kärnkraft . av elförsörjning kommer att försvinna från systemet. Vi kommer att bli beroende av att importera smutsig kolkraft från och . Det finns en uträkning från Profu som visar att de svenska koldioxidutsläppen kommer att öka radikalt bara på grund av att de fyra reaktorer som det har fattats beslut om ska stängas kommer att stängas. Den rödgröna samarbetsregeringen är bara representerad till här . Någon representant från finns inte i salen, vilket jag tycker är mycket anmärkningsvärt. Vi måste kunna ge besked till branschen om hur effektskatten kommer att utvecklas. Annars kommer inte de nödvändiga investeringarna att komma till stånd. Då måste kärnkraftverken stängas, inte på grund av att de är dåliga utan på grund av att de inte följer just de säkerhetskrav som ledamoten påpekade krävs . Vi måste få besked. Därför upprepar jag frågan. Stöder ledamoten hänvisning till när det gäller effektskattens framtid? Det är ett beslut som inte kan fattas efter 2025 utan som måste fattas . 63 (S) replik: På kort sikt är ett av de viktigaste besluten för att säkra elförsörjningen att river upp beslutet om att avveckla effektskattsreserven. Vi anser att den ska förlängas efter 2020. När det kommer till frågan vem som ska hantera detta och vad den rödgröna regeringen anser i frågan, konstaterar jag alltjämt att vi är en minoritetsregering som dessutom vill ha breda blocköverskridande överenskommelser i en så pass viktig fråga som energifrågan. Jag konstaterar, efter vad som framkommit från representanterna från den borgerliga sidan, att man har ganska svårt att komma överens. har köpt regeringens politik, och vill köra en återställare och Liberalerna vill avskaffa den helt. Om vi ska tala om långsiktiga överenskommelser och spelregler på området behöver vi se till att jobba i . Det är där förslagen ska komma och besluten ska tas. 64 (V): när vi diskuterar punktskatter diskuterar vi något som finansierar välfärden till betydande del. Som har nämnts tidigare i debatten rör det sig om ungefär 120 miljarder . En väl fungerande verksamhet över hela är avgörande för att detta ska fungera. Därför kan jag passa på att välkomna dagens besked från generaldirektör om att de lokala skattekontoren blir kvar. Det är en seger för politiken och för alla på skattekontoren som har kämpat för sina arbetsplatser. Det är avgörande med ett skattesystem som är rättvist och legitimt. Lika avgörande är det att använda skatterna för att främja folkhälsa, konsumtionsmönster och målet om att nå en hållbar värld som tar klimatutmaningarna på allvar. Med hjälp av punktskatterna påverkar vi människors beteende och kan underlätta för människor att i vardagen välja de alternativ som är bra för samhället i dess helhet. Det är av avgörande vikt att vi får en vägslitageavgift på plats så snart det bara går. välkomnar därför den utredning som tillsattes och ser fram emot dess analys. För oss är det avgörande av flera olika skäl, som jag här vill nämna. Det ökar möjligheterna till styrning mot miljövänliga fordon. En vägslitageavgift ökar också möjligheten till kontroll av tunga vägtransporter. En vägslitageavgift bidrar till att långväga transporter kan flyttas över till både tåg och sjöfart. Och en vägslitageavgift ser till att samtliga transporter, oavsett ursprung, kan bidra till kostnaderna. Avgifterna som i olika beräkningar uppskattats till 4 miljarder möjliggör dessutom nya investeringar i infrastrukturen. Ytterligare en utredning som välkomnar och inväntar är utredningen av skatt på flygresor. Flyget måste i mycket högre utsträckning än bära sina egna klimatkostnader. Vi måste utforma ett system som möjliggör för fler att välja bort flyget och göra mer miljövänliga val. Det är viktigt, inte minst med anledning av resultatet från klimattoppmötet i . Även vill avskaffa reklamskatten som både och har lyft upp. Det är tydligt i budgetpropositionen att regeringen nu avser att ta ytterligare steg för att möjliggöra just det. Det lär därmed komma sådana förslag . Det välkomnar vi. Skatterna i behöver sammantaget öka på alla områden, för att vi ska kunna finansiera den välfärd som vi alla behöver ta del av. Det är en välfärd som behöver finansiera sjuksköterskor, vårdarbetare och förskollärare. Punktskatterna är ett viktigt bidrag när det gäller att skapa ett uthålligt och starkt välfärdssamhälle. Med detta yrkar jag avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 9 Skatteförfarande och folkbokföring betänkande 2015/16:SkU20 65 (M): Skatteförfarande omfattar ett brett område. Här finns lagstiftning som rör hela processen av betalning av skatter, inklusive deklarationer, kontrolluppgifter med mera. Betänkandet är ett så kallat motionsbetänkande. Det betyder att alla de motioner som skrivits av enskilda riksdagsledamöter hanteras men även motioner som är skrivna av partier eller kommittéer. Det finns många bra idéer och förslag här. Även om de sannolikt inte bifalls finns möjligheten att de ändå blir genomförda . Idéer väcks, och om de är bra fångas de upp av partierna och omvandlas i bästa fall till propositioner. Av de 68 motionerna i betänkandet handlar 22 om att man vill öka transparensen i skattesystemet på olika sätt. Ledamöterna är oroliga över att vi svenskar inte vet hur mycket skatt vi faktiskt betalar. Flera förslag tar upp att arbetsgivaravgifterna borde synliggöras på lönebeskedet. Transparensen i skattesystemet är viktig. I ett land som , där vi betalar höga skatter och därför förväntar oss ett relativt omfattande välfärdssystem, är det avgörande att skattesystemet har hög legitimitet. Om vi har förtroende för skattesystemet, för att alla som kan bidrar och att pengarna går till det vi bestämmer, är svenskarna generellt sett villiga att betala skatt. Förtroendet för det svenska skattesystemet ökade under Alliansens regeringstid. Enligt mätningar ökade acceptansen för skattesystemet i rejält . var det av medborgarna som tyckte illa om det svenska skattesystemet jämfört 2006. är en historiskt låg siffra. Andra mätningar visar att acceptansen för skattefusk har minskat. Något hände alltså med Alliansen som ökade förtroendet för skattesystemet och som vi alla borde vilja vara rädda om. arbetar enligt devisen att det ska vara lätt att göra rätt. Det är en inställning som jag upplever omfattar även politiken på skatteområdet. Även om vi inte är överens om hur mycket skatt vi ska betala eller vad skatten ska användas till alla gånger är ambitionen med nya förslag eller förbättringar av befintliga lagar ofta att göra det lättare, minska administrationen och skapa förutsättningar för att det ska råda konkurrens på lika villkor mellan företag. Skatteförfarandet omfattar även vad som händer när man inte sköter sig. Här ligger hela det arbete som pågår mot skattefusk och skatteundandragande på nationell och internationell nivå. Under Alliansens tid togs ett brett nät av avtal om informationsutbyte fram. Som en direkt följd av dem och bilaterala skatteavtal har fått in drygt 3 miljarder i ytterligare skatteintäkter. På den globala arenan har på uppdrag av G20-länderna tagit fram ett handlingspaket med olika konkreta åtgärder för att motverka skattebaserodering och skatteflykt i det som kallas BEPS, Base Erosion and Profit Shifting. Alla är emot skattefusk. Men när drog igång projektet började man inte med att kartlägga hur stort problemet är. Hur stort är egentligen skattefusket bland de större multinationella företagen? Den kartläggningen har man gjort först i efterhand. Det visar sig att problemet kanske inte är så stort som man trodde. Det beräknas röra av skatteintäkterna. kommer dock relativt långtgående åtgärder att påverka alla multinationella företag. Inte minst för , som är ett litet och exportberoende land, finns det en uttalad risk för att beskattningen som sker hos oss kommer att minska. arbetar med förslag på hur man ska försöka se till att åtgärderna ska införas på samma sätt inom hela EU. Det händer därför mycket på området. Det går snabbt, och det finns tyvärr starka skäl att vara vaksam när det gäller konsekvenserna för svenska skattebaser och skatteintäkter. Det som regeringen annonserar angående nya reformer för att motverka skatteflykt, skattefusk och aggressiv skatteplanering rör alltså i stort det arbete som pågått men där det även fortsättningsvis behövs svensk uppmärksamhet. Det handlar inte minst om att påminna EU om att skatter ligger inom nationalstaternas kompetens; de är inte frågor som EU fattar beslut om. Alliansen har tre gemensamma motioner. Den första handlar om att kontrolluppgifter om anställdas löner och skatter ska lämnas av arbetsgivarna till både och arbetstagaren. Arbetsmarknaden är mer rörlig . Därför bedömer vi att årsvisa kontrolluppgifter är tillräckliga. Den andra motionen handlar om att vi anser att ska få i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration för att sedan föreslå konkreta åtgärder med målsättning att minska skatteadministrationen. Vi tror att alla blir vinnare om administrationen minskar. har stor kunskap och erfarenhet på detta område och därmed goda förutsättningar för att kunna komma fram med lämpliga förslag. Den tredje motionen handlar om att skyddet för hotade och förföljda personers personuppgifter behöver stärkas genom förändrad lagstiftning och utvecklade myndighetsrutiner. Även om alliansregeringen tog flera initiativ på detta område behöver mer göras. Vi står bakom de tre alliansreservationerna men yrkar härmed bifall endast till reservation 11 om minskad skatteadministration. 66 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 12 i betänkandet. I betänkandet behandlas motioner som riksdagsledamöter lämnat in till under den allmänna motionstiden. Det är vårt sätt att lämna förslag till lagstiftningen i . Det betänkande som vi nu debatterar handlar om sådana förslag, inom området skatteförfaranden och folkbokföring. har lämnat in sju olika motioner med förslag till förbättrad lagstiftning i flera olika sakfrågor inom dessa områden. Vi har valt att i detta ärende lägga fram endast en reservation, även om vi anser att flera av våra övriga förslag också är värda ett bättre öde än att avslås. Innan jag går in på innehållet i reservationen ska jag nämna ett par av våra andra förslag som påtagligt skulle bidra till ett bättre . I fyra olika motioner pekar vi på olika sätt bland annat på vikten av att alla löntagare borde upplysas om hur stor andel av löneutrymmet som egentligen går till skatter. Det borde vara självklart att lagstadgade sociala avgifter redovisas på alla lönebesked, så att löntagarna får reda på hur stor summa man faktiskt bidrar med till det allmänna . Det är i grunden en fråga om demokrati och öppenhet. Problemet borde enkelt kunna lösas av arbetsmarknadens parter, men tyvärr har de socialdemokratiskt styrda fackförbunden kämpat emot detta. Vi menar att staten borde gå före och införa en sådan redovisning på alla lönebesked till statligt anställda. Det är inte svårt. Som företagare vet jag att det är mycket enkelt. Jag har använt den metoden ända . Det kostar ingenting. Syftet är att visa vägen mot en mer transparent skatteinformation, och där har staten verkligen en viktig uppgift. Som vi hörde representant här säga är detta en väldigt viktig fråga. Vi kommer definitivt att återkomma till den i i andra sammanhang. I motion 3081 pekar vi på problemen med en okänslig hantering av skattetillägg, som straffar många som i rättslig mening inte har begått något brott, utan kanske bara har varit mindre noggrann eller misstagit sig på någon uppgift i sina kontakter med . Det ska man naturligtvis inte göra, men ibland kan det ske misstag. Då är det inte meningen att man ska bli fälld och straffad för en handling på ett sådant sätt som egentligen bara en domstol borde kunna utdöma straff för. Problemen med skattetillägg och även tulltillägg är omtalade och föremål för hantering i flera andra sammanhang, och vi kommer att fortsätta att arbeta för en ökad rättssäkerhet på detta område. Det är också en väldigt viktig fråga. Det handlar ytterst om tillit till hela skattesystemet, och det är avgörande för att människor ska acceptera de skatteregler som vi har. Genom vår reservation följer vi upp vår motion nr 1624 om hanteringen av bilaterala skatteavtal och sätter fingret på ett förhållande som har mycket stor betydelse för . Helt kort kan man säga att skatteavtalens huvuduppgift är att skapa bra villkor för handelsutbyte och ekonomisk aktivitet i övrigt mellan två stater. De är nödvändiga för att undanröja dubbelbeskattning och ickebeskattning. Skatteavtal reglerar förutsättningarna för arbetskraftsutbyte och för ekonomisk utveckling mellan länder i övrigt. Skatteavtal reglerar även samverkan mellan skattemyndigheterna, vilket är en förutsättning för arbetet mot skatteflykt. Dessa faktorer, liksom de rapporter som och lämnat om situationen med skatteavtalsstocken 2010 och 2014, är grunden för att vi bedömer att frågan är så viktig. Situationen är allvarlig, eftersom har, i stort sett, avstått från att arbeta tillräckligt aktivt med att teckna nya och att uppdatera gamla skatteavtal. Dåliga skatteavtal gör att andra länders industrier får fördelar i förhållande till de svenska. Vi har därigenom tappat i konkurrenskraft gentemot många länder som vår industri har konkurrenter i på flera av de viktigaste marknaderna. är detta ett hot mot den svenska välfärden. Vi har påtalat dessa brister , dels genom följdmotioner, dels genom en interpellation till finansministern. I de debatter som vi har haft kring skatteavtalen sedan mandatperiodens start har regeringspartiernas företrädare visat att de inte har förstått vitsen med att ligger väl framme när det gäller att hålla sin skatteavtalsstock i gott skick med avtalsinnehåll som gynnar vår industri och svenska privatpersoner som agerar ekonomiskt i olika länder. Dessvärre har också allianspartierna lämnat walkover i denna viktiga fråga. Det är tråkigt, därför att det gör att förlorar miljarder i förlorade skatteintäkter, enligt en bedömning av . Den försämrade konkurrenskraften försämrar då våra skatteintäkter ytterligare . Arbetstakten inom när det gäller skatteavtal är fortfarande skamligt låg. Så när som på två uppdaterade och tre nya skatteavtal är vi i stora drag kvar i den situation som gällde avseende skatteavtalssituationen när lade fram sin uppföljningsrapport . Rapporten visar att vi 2014 hade skatteavtal med 82 länder. Några av dessa länder hade tillsammans 151 gällande skatteavtal med andra länder som i ett eller flera avseenden hade mer fördelaktiga villkor än vad man hade i sina avtal med . Detta är inte hållbart för en exportberoende nation som . Det duger inte att komma dragande med att ni har ägnat er åt att öka antalet informationsutbytesavtal. Det är förvisso också viktigt, men i den här branschen måste man kunna hålla mer än en boll i luften . Betydelsen av den långsamma takten, herr talman, är att vi har haft ca 2,5 nya eller omförhandlade avtal . Det är en takt som för oss ännu längre ned i statistiken över försämrad konkurrenskraft i förhållande till våra konkurrentländer, även om det ser ut som att takten kanske ökat något lite . Effekten är att Socialdemokraterna fortsätter att, mot bättre vetande, försämra svensk konkurrenskraft. Jag skulle därför vilja ha ett klart och tydligt besked från regeringspartiernas företrädare om när det kommer att hända något rejält med skatteavtalen. När kommer regeringen att börja lämna över nya och omförhandlade skatteavtal till i en takt som gör att konkurrenssituation gentemot andra länder börjar förbättras påtagligt? Hur många skatteavtal kommer att landa på bord under detta ? 67 (C): Dagens betänkande rymmer många varierande frågor som en stor del av befolkningen möter i sin vardag. Hur vi som beslutsfattare hanterar skatteförfarande påverkar i stort sett alla, både privatpersoner och företag. Låt mig ta ett exempel. Det har skett fantastiska framsteg när det gäller hur vi deklarerar. deklarerade mer än 5 miljoner personer elektroniskt. deklarerade genom ett enkelt sms. Steg för steg har det blivit färre blanketter och mindre tid som går åt till administration. Vi måste värna och utveckla denna positiva trend. Vi behandlar i dagens betänkande även frågor om kassaregister, anstånd, ung företagsamhet och flera andra viktiga frågor. Jag vill stanna vid punkten om att motverka skattefusk och svartjobb. Alliansregeringen var aktiv och mycket framgångsrik på detta område och genomförde ett flertal reformer som har gett resultat i form av minskat skattefusk. Detta leder till ökad legitimitet för skattesystemet och höjda skatteintäkter. Det var ingen tillfällighet utan en uttalad strategi. En av flera reformer som varit särskilt gynnsam i att minska skattefusk var det så kallade HUS-avdraget, eller RUT- och ROT-avdragen. Trots att regeringens budget, som innebär försämringar i dessa avdrag, styrt landet i enbart drygt har vi redan sett hur antalet företag som utför ROT-arbeten minskat kraftigt. Det är inte bra för jobben och det är inte bra för vår möjlighet att få in de resurser som vi behöver för välfärden. Lika illa är det att vi redan kan skönja en attitydförändring bland befolkningen till att anlita svart arbetskraft. tidigare utredningar visar att HUS-avdragen bidragit till att inte bara ändra människors attityd till svartjobb utan även i praktisk handling minskat hur mycket människor är beredda att betala för svartjobb. kan vi redan se tecken på att det åter finns en mer positiv attityd till svartjobb. Detta är bekymmersamt. Här måste regeringen visa handlingskraft. Det är glädjande att se att förtroendet för från Företagarsverige är högt och har ökat . Det är som bekant inte oss politiker företagaren möter i sitt dagliga värv när momsen ska betalas och deklarationen ska lämnas in. Det är blanketter och databaser och ibland långa samtal med ambitiösa och duktiga medarbetare på våra skattemyndigheter. Hos dem finns mycket av förklaringen till den positiva bilden. Jag delar den oro som företagare känner med den sittande regeringen. Det är företagen som ska skapa jobben som ger oss morgondagens välfärdsresurser. Då måste vi gå från ord till konkret handling, från ord till verkstad. Företagaren har ingen större glädje av ett regeringskansli fyllt av samordnare som presenterar promemorior. Företagaren har heller ingen större glädje av välformulerade debattsidor och välvilliga kommentarer. Företagarna vill ha regelverk som underlättar verksamheten. De vill ha regler och skatter som innebär ett bra klimat att växa i. Företagen vill ha ett näringspolitiskt och skattepolitiskt klimat som gör det lockande att anställa. Då är det handling och inte ord som behövs. Reformer för ett ökat skatteunderlag var en självklar inriktning för och Alliansen i regeringsställning. Då är en förutsättning att företagen ses som självklara skapare av jobb och tillväxt och därmed skattemedel till det offentliga – skapare vars verksamhet vi måste underlätta för, inte försvåra. Skatteförfarandet, i alla dess olika beståndsdelar, är centralt för företagaren. Har den samlade förmågan att genomföra de reformer som genererar de nya resurser som behövs? Jag är tyvärr tveksam. Vi har en stor utmaning i att få fler att starta företag och att vilja driva sina företag vidare. En av statens huvuduppgifter är att underlätta och göra det så enkelt som möjligt. Alla som drivit ett företag vet att administration åtminstone stjäl alltför mycket värdefull tid från kärnverksamheten. Därför är det angeläget att trösklarna inte är för höga och att byråkratiska hinder för att starta och driva företag ständigt bekämpas. Inom Alliansen är vi förvånade över att Socialdemokraterna och inte vill kartlägga företagens administrativa börda på skatteområdet. Det är inte något som kan göras lite då och då eller skjutas framåt i tiden. Det är en återkommande verksamhet som är helt nödvändig, inte minst för att vi via EU-lagstiftningen återkommande får nya regelverk som adderas till den redan befintliga regelbördan. För och Alliansen var det en central utgångspunkt att våra skatteregler inte ska motverka företagande och att trösklarna för att starta företag inte ska vara för höga. Det är en inriktning vi målmedvetet och konsekvent fortsätter med. Vi i står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall till endast reservation nr 11. 68 (V): Som jag sa i den förra debatten är det viktigt med ett fungerande skattesystem där alla gör rätt för sig. För att vi ska kunna finansiera förskolläraren, undersköterskan och renhållningsarbetaren men också för att vi ska kunna ge bistånd, ha ett värdigt asylmottagande och satsa på forskning och utveckling krävs det att skattesystemet är enkelt och lättbegripligt men också att vi sätter stopp för fusk och undandragande av skatt. har i detta betänkande fem olika reservationer, men för att spara tid yrkar jag enbart bifall till reservation 4 om F-skatt och näringsverksamhet samt reservation 5 om en handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Vi i välkomnar det arbete som har gjort för att hitta gemensamma former för att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering. välkomnar även EU:s arbete. Det är bra att frågan har hög prioritet just . Skatteflykten kostar hundratals miljarder . Såväl länder i det rika nord som länder i det globala syd drabbas, och de enda vinnarna är multinationella storföretag som gör allt de kan för att undkomma sitt ansvar gentemot de stater de verkar i. Enligt , , överfördes genom kapitalflykten från utvecklingsvärlden till den industrialiserade världen ca åren 2001–2010. uppgick det internationella biståndet till samma länder till . För varje biståndskrona gick alltså tillbaka till väst genom olagliga och oredovisade kapitalflöden. kämpar för en rättvis värld, där makt och resurser är rättvist fördelade utan fattigdom och ojämställdhet. Det går inte att bygga en sådan värld utan att de inkomster och vinster som görs i syd också får beskattas där.