prot · H30963 · 2016-02-04 00:00:00 — § 1 Anmälan om gruppledare för partigrupp Talmannen meddelade att partigrupp anmält som gruppledare för partigrupp . § 2 Anmälan om ersättare för gruppledare för partigrupp Talmannen meddelade att partigrupp anmält som ersättare för gruppledare för partigrupp . § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2015/16:18 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från justitieutskottet. § 4 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: KOM(2015) 598 till trafikutskottet § 5 Svar på interpellation 2015/16:326 om ett ändamålsenligt strandskydd 1 Klimat- och miljöminister (MP): Herr talman, ledamöter och åhörare! har frågat mig hur regeringen och statsrådet ställer sig till det arbete och de slutsatser som Strandskyddsdelegationen presenterar, om regeringen avser att återkomma till med en proposition vars syfte är att reformera och göra strandskyddet mer ändamålsenligt i hela landet samt om regeringen och statsrådet avser att se över reglerna för inrättandet av kommunala naturreservat i syfte att säkerställa att nuvarande regelverk inte utnyttjas på felaktiga grunder. Det svenska strandskyddet är tillsammans med allemansrätten unikt i ett internationellt perspektiv. Strandskyddsreglerna syftar till att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till naturupplevelser och för bevarandet av biologisk mångfald i strandnära områden. Låt mig påpeka att strandzonen är särskilt viktig för biologisk mångfald. finns en flexibilitet i strandskyddsreglerna som främjar landsbygdsutveckling och lokalt beslutsfattande. Ett väl fungerande strandskydd kräver ett ändamålsenligt regelverk och en god tillämpning. Detta innebär bland annat att reglerna medger utveckling av landsbygder som strandskyddets syften inte äventyras. De vägledande myndigheterna har en viktig roll för att tillämpningen sker i enlighet med de intentioner som ligger till grund för regelverket. Strandskyddsdelegationens insatser med att i enlighet med sitt uppdrag utföra och samordna en informations- och kunskapsinsats om tillämpningen av strandskyddsreglerna har fyllt en viktig funktion, och delegationens betänkande kommer att hanteras vidare i . Jag och regeringen följer noga frågan om strandskyddsreglernas tillämpning och betydelse för både samhällsutvecklingen och bevarandet av de värden reglerna syftar till att skydda. Kommunala naturreservat är ett viktigt verktyg för att utveckla naturvården på lokal nivå. Att inrätta naturreservat är ett av flera viktiga planeringsverktyg för kommuner. Min och regeringens uppfattning är att kommunerna använder sig av möjligheten att inrätta kommunala naturreservat på ett ansvarsfullt sätt för att skydda områden av värde för naturvården och friluftslivet. Det är därför inte aktuellt att se över reglerna för inrättande av kommunala naturreservat. 2 (M): Jag tackar ministern för svaret. Precis som ministern nämnde i sitt anförande har strandskyddet två syften, dels att trygga allmänhetens tillgång till strandområden, dels att bevara goda livsvillkor för djur och växter på land och i vatten. Syftet är gott, och strandskyddet behövs självklart för att uppnå dessa syften. Vi kan dock inte ha ett regelverk som inte också ger människor goda livsvillkor och möjlighet till bostadsbyggande, jordbruk och annan näringsverksamhet. Vi behöver helt enkelt ett ändamålsenligt strandskydd som tillgodoser nämnda syften men också tar hänsyn till behovet av utveckling i hela vårt land och inte minst möjliggör ett ökat bostadsbyggande. Det var bland annat mot denna bakgrund och för att åtgärda brister och oklarheter i tillämpningen som alliansregeringen såg över och reformerade strandskyddet 2009 och 2010. Syftet med reformeringen var att göra reglerna mer flexibla och skapa en ökad differentiering i hur reglerna kan tillämpas över vårt land. Tyvärr blev reformens effekter inte riktigt dem vi hoppades och avsåg. Vi har till exempel inte sett några större lättnader i skyddet i områden som har god tillgång till oexploaterade strandområden. I stället är vittnesmålen från många kommuner att de upplever att många länsstyrelser snarare har skärpt tillämpningen av strandskyddsreglerna. Bland annat har de ofta utvidgat strandskyddsreglerna , som ska vara huvudregeln i strandskyddsreglerna, . Detta får man enligt nuvarande lagstiftning göra i det enskilda fallet, men det är bara att konstatera att det enskilda fallet har blivit oerhört många enskilda fall. Konsekvensen är att huvudregeln i praktiken, tvärt-emot intentionen i lagstiftningen, har blivit att strandskyddet snarare är än de som lagen egentligen säger. har en mycket lång strandlinje. Vår fastlandskust från i väst till i norr uppgår till . Vi har därtill strand längs våra större insjöar och vattendrag. Därutöver har vi strand kring våra öar. I genomsnitt har vi strand per kvadratkilometer. Vi har alltså inte brist på stränder, och vi har tack och lov inte heller brist på oexploaterade eller orörda stränder. Däremot har vi en enorm bostadsbrist och problem med urbanisering och att landsbygden har svårt med attraktionskraften. Därför behövs ett reformerat strandskydd. Ministern sa i sitt anförande: ”Ett väl fungerande strandskydd kräver ett ändamålsenligt regelverk och en god tillämpning.” Jag delar helt och fullt den uppfattningen. Givet den formuleringen måste jag fråga ministern: regeringen att vi har ett ändamålsenligt regelverk med god tillämpning? Om inte, kommer regeringen att lägga fram förslag på hur regelverket kan göras mer ändamålsenligt och med bättre tillämpning? 3 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar för diskussionen i en för hela angelägen fråga. Som både och jag har betonat behöver vi ett ändamålsenligt regelverk för strandskyddets syften att dels tillgängliggöra den mest attraktiva marken för allmänhetens rekreation, dels att skydda zonen mellan vatten och land som ju har de högsta biologiska värdena. Därigenom får vi ut så mycket som möjligt av vår miljöpolitik. Strandskyddsreglerna har en lång historia i . Regelverket har också förändrats kontinuerligt efter samhällets behov, synen på skyddsvärden och andra samhällsintressen. Inte minst gäller det den reform som gjordes för landsbygdsutveckling, som såvitt jag kommer ihåg hela ställde sig bakom och tyckte var en viktig reform inom strandskyddet för att säkerställa att detta fungerar i hela landet. Vi är medvetna om att strandskyddet är som mest laddat med flest olika intressenter och högst tryck på marken i storstadsområdena och i en del av skärgårdsmiljöerna. Vi har dock en mycket varierad situation över landet. Vi har gjort ett antal genomlysningar av de förändringar som har gjorts tidigare och som redogjorde för. Rapporterna från länsstyrelserna över hur man använder instrumentet med ett ökat strandskydd eller en begränsning visar att strandskyddsarealen totalt sett har minskat i . Jag är dock medveten om att det ser väldigt olika ut. Men olikheter måste få finnas i ett land som har en så varierad landskapskaraktär och så varierade förhållanden, inte minst mellan stad och land. Det är alltså fullt rimligt. Självklart handlar det också om rättvisa mellan markägare och allmänna intressen. Det är alltid känsliga fall. Vi vet att det kommer många överklaganden, som ibland hanteras av regeringen. Man behöver titta på och följa upp detta kontinuerligt, och det gör regeringen. Vi har mottagit Strandskyddsdelegationens bedömning, analys och rapport om det arbete som de har genomfört. Jag är glad att de har gjort sitt arbete. Vi kommer att titta på deras förslag och den diskussion som finns kring detta framöver. Riksdagsledamoten kan känna sig trygg med att regeringen gör detta. Regeringen bedriver ett kraftfullt arbete för bostadsbyggande. Det är en mycket högt prioriterad utmaning i att fler bostäder måste byggas. Det finns dock fler hinder mot detta än strandskyddet. Det kan vara lite svårt att se att det stora problemet med det svenska bostadsbyggandet inte är strandskyddsreglerna. Jag vet att det på sina platser kan föras sådana diskussioner lokalt. 4 (M): Jag fick inget rakt svar på om ministern anser att dagens regelverk fungerar ändamålsenligt eller om man har för avsikt att reformera det. Det var ett ganska undvikande svar. Ministern säger att man följer frågan noggrant och tittar på utvärderingar och Strandskyddsdelegationens arbete och så vidare. I tidigare svar på frågor och interpellationer, herr talman, har dock regeringen hänvisat till bland annat översyn av det utvidgade strandskyddet. Det gjorde ministern även i detta svar. Men den översynen är gjord. Sedan har man hänvisat till Strandskyddsdelegationens arbete, men är det arbetet avslutat och slutbetänkandet överlämnat. Jag tycker inte att regeringen kan ducka längre. behöver regeringen inte bara följa frågan och dess tillämpning utan också följa vilja. För vi har ett tillkännagivande från . En majoritet i har klart och tydligt uppmanat regeringen att återkomma med ett förslag till hur strandskyddsreglerna kan göras mer ändamålsenliga i syfte att både nå strandskyddsreglernas syfte och möjliggöra ökat bostadsbyggande, mer näringsverksamhet, jordbruk och så vidare. Det är alldeles riktigt att strandskyddet inte är det enda eller ens det största problemet när det gäller bostadsbristen, men det är en pusselbit. I det område där vi nu befinner oss, , finns det över 30 markrestriktioner som tillsammans gör att det är slut på byggbar mark i länet. I saknas över 120 000 bostäder. Om man vill komma till rätta med det problemet måste man faktiskt erkänna att strandskyddet och andra markrestriktioner utgör ett hinder. Man måste vara beredd att inte bara prata om att man ska följa utvecklingen utan också vidta åtgärder. En majoritet här i riksdag har skickat ett tydligt tillkännagivande till regeringen med uppmaning att återkomma med reformerade strandskyddsregler. Jag förväntar mig att regeringen följer vilja. Det är trots allt den ordningen vi har här i vår demokrati. Jag upprepar min fråga: Har regeringen planer på att återkomma med förändrade regler, eller tycker regeringen och ministern att nuvarande regler är ändamålsenliga och att tillämpningen fungerar bra? 5 (M): Jag blir lite förvånad när jag lyssnar på diskussionen. I Strandskyddsdelegationens svar pratar de om samverkan och så vidare, och det är jättebra. Men säger de också ”att en rad problemområden inte kan åtgärdas fullt ut enbart genom insatser som syftar till att stärka tillämpningen av befintliga regler” och ”att göra en översyn av dessa problemområden eller ge förslag till förändringar i reglerna har inte ingått i delegationens uppdrag”. Jag måste hålla med . Det finns ett tillkännagivande. Det finns exempel ute i landet där man ökar tillgängligheten till exempelvis en insjöstrand men där säger nej i alla fall. Det finns väldigt märkliga beslut, och jag vill be ministern att se över detta. Ska jag tolka svaret till som så att man inte är beredd att se över strandskyddsreglerna utan anser att de är bra som de är och att myndigheterna använder dem på ett ändamålsenligt sätt? Det håller i alla fall inte jag med om. Det finns ett tillkännagivande att regeringen ska återkomma om detta. Jag upprepar alltså den fråga som redan har ställt. 6 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar ledamöterna för inläggen i debatten. Regeringen har inte tagit ställning till ändrade strandskyddsregler. Regeringen har, som jag har redogjort för här i kammaren, fått in ett antal underlag där vi följer utvecklingen och tillämpningen av strandskyddsreglerna. Jag tror att vi kan vara eniga om att landet är stort, att ärendena är många och att förhållandena ser väldigt olika ut. Det är en ganska delikat uppgift att på ett övergripande plan och sett över hela landet säga att det finns en slutsats om hur strandskyddsreglerna fungerar. Jag tror att det finns ungefär lika många uppfattningar som det finns meter strandnära tomt i det här landet. Strandskyddsdelegationen kom med sitt slutbetänkande alldeles , och det ligger på regeringens bord för beredning. Beskedet är helt enkelt att vi bereder det. Jag vill ordentligt säkerställa det som vi har fått in – vad de säger och varför och vad det eventuellt finns att gå vidare med eller fortsätta med. Jag kan tänka mig att en del av samordnings- och informationsinsatserna måste tryggas, för detta är inte något man kan göra som en engångsinsats. Men jag har ännu inte satt mig djupare in i betänkandet, och därför har regeringen heller inte tagit ställning till på vilket sätt reglerna kommer att hanteras framöver. Men vi följer frågan. Vi anser att det är en viktig fråga för att både trygga de intressen som skyddas av strandskyddet och följa den samhällsdebatt vi har. Utmaningarna är stora när det gäller det svenska bostadsbyggandet, och de är framför allt koncentrerade till att vi har dålig konkurrens på byggmarknaden, att vi inte bygger för dem som efterfrågar bostäder, det vill säga hushållen med lägre inkomster, och att vi har ett antal problem med att få igång byggandet. Just nu har vi en otrolig brist på byggnadsarbetare, maskinentreprenörer och lyftkransarbetare – helt enkelt personer som behövs för att bygga. Vi har ett enormt behov av bostadsbyggande. Detta är en stor och komplex fråga. Självfallet finns det, precis som var inne på, ett extra tryck i storstadsregionerna, där efterfrågan på bostäder är stor eftersom befolkningen är större där. Det är självklart att kampen om den byggbara marken är stark. Jag vet att diskussionen pågår ute i landet, i våra större och mindre städer, om hur man kan effektivisera markanvändningen. Där ser vi ett antal utmaningar såsom att säkerställa att vi kan bygga nytt på mark som har använts exempelvis till industrier, som har lagts ned, och att mark som är planlagd för andra ändamål inte används på samma sätt , i modern tid. Stora parkeringsytor vid tidigare arbetsplatser har till exempel effektiviserats genom att man har dragit kollektivtrafik. Man kan få igång mycket byggande på redan tidigare exploaterad mark, som ofta ligger närmare kommunikationer. Där kan man få till byggbar mark. Att få till kollektivtrafik och infrastruktur är egentligen det som öppnar upp mest byggbar mark i . Vi borde borra mer i infrastrukturfrågorna. Jag kan konstatera att det finns en del andra infrastrukturfrågor, inte minst i den stad vi befinner oss i just , som ger restriktioner för bostadsbyggande. En sådan är att vi har två flygplatser i stället för att samordna dem till en. Det tar ganska mycket mark. Men diskussionen om hur vi kan öka den tillgängliga byggbara marken i är otroligt viktig att ta, och där är förhållandet till infrastrukturplanering och stadsutvecklingsfrågor viktigt. Jag kan nämna regeringens plan för stadsmiljöavtalen, där man sluter samarbetsavtal med kommuner just för att få till byggbar mark i kollektivtrafiknära lägen. Det är en otroligt viktig insats. 7 (M): Ministern lyfter vid upprepade tillfällen fram att det ser olika ut i . Just därför behöver vi se över strandskyddsreglerna på nytt, eftersom de reformer som alliansregeringen gjorde 2009 och 2010 inte har fått de effekter som vi önskade. Vi kan ta en kommun, , som har 8 700 sjöar. Det finns strand per invånare i den kommunen. Självklart måste vi öppna upp för möjligheten att låta ta vara på möjligheterna att bygga i strandnära, attraktiva lägen för att utveckla sin kommun. Det finns konkreta förslag från Kommuner och Landsting. Det är till exempel att undanta vattendrag och sjöar med lågt skyddsvärde, att kommunerna får större inflytande över dispensärenden och att kravet på att nya hus ska byggas i anslutning till befintlig bebyggelse i glest befolkade kommuner tas bort. Det är tre konkreta förslag som jag tycker att ministern och regeringen borde ta till sig och ta med i en proposition till . För att sammanfatta ministerns svar har regeringen inga planer på att ändra strandsskyddsreglerna och skapa bättre förutsättningar för byggande och utveckling i strandnära områden. Regeringen har heller inga konkreta planer på hur tillämpningen av dagens regelverk ska förbättras, utan man säger bara att man följer frågan och att man nu ska bereda Strandskyddsdelegationens förslag. Men, herr talman, vi har en majoritet här i som har uppmanat regeringen att återkomma med ett förslag till förändrat regelverk. måste regeringen agera – och det skyndsamt. Tack för en bra debatt! 8 (M): Ministern pratar mycket om att bygga i städerna. Jag är fullt medveten om den aspekten. Även i mindre kommuner, som jag kommer från, försöker man hitta gamla parkeringsplatser och annat. Men är det så här när man vill bygga lite utanför: säger att man inte har några pengar, så det blir liksom ingen infrastruktur. Alla kan ju inte bo precis vid stationen. Det är ett problem. Jag har också just fått reda på att man i min kommun har återförvisat ett ärende och vill ha längs en å, där det ibland är vass. Där vill man utöka , vilket slår på en hel del byggprojekt i just min kommun, vilket jag just nu fick meddelande om. Vi måste se till hela , som var inne på. Jag vill tolka ministerns svar så att det kommer en proposition om ett reviderat strandskydd. Eller ska jag tolka svaret så att det inte blir så? Jag uppfattar att ni bereder frågan och tittar på detta, förutom information och samverkan, som är viktigt, också annat som finns att titta på. Ska jag tolka svaret så att det kommer ändringar från regeringen? 9 Klimat- och miljöminister (MP): Tack, debattörerna! Jag upprepar att regeringen inte har tagit ställning till ändrade regler. Jag utesluter inte att vi, efter de översyner som görs, kommer med några förslag till ändringar – det verkar dumt att utesluta kloka förslag, inte minst från . Det ska naturligtvis tas fram, för det behöver , inte bara för att tillgängliggöra mark för byggande utan också för att utveckla – hela . Jag förstår att allianspartierna beklagar att den reform som de genomförde för två mandatperioder sedan inte har fallit ut som man önskade. Jag tror att vi i det kan se att det kanske inte är så enkelt, när man ändrar de här reglerna, att få ett visst utfall. Det kanske finns andra verktyg att jobba med också. Det kan handla om kultur i förvaltningarna. Det kan handla om hur vi hittar en tydlig, bredare politisk linje, som vi också för ut så att den blir gällande i hela landet. Men tack för en god och viktig debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2015/16:318 om oroväckande trög marknad för fossiloberoende bilar 10 Klimat- och miljöminister (MP): Herr talman, ledamot, åhörare! har frågat mig hur jag bedömer att försäljningen av fossiloberoende bilar påverkas på kort sikt till följd av regeringens politik. tar särskilt upp skattehöjningen på biodrivmedel, nedsättningen av förmånsvärdet och supermiljöbilspremien. Koldioxidskatten är huvudstyrmedel för att nå klimatmålen i sektorer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Enligt tolkning av EU‑rätten är skattebefrielse av biodrivmedel ett statsstöd. För att stödet ska godkännas av kommissionen krävs därför att vissa krav uppfylls. Bland annat får inte biodrivmedlens skattelättnad överstiga merkostnaden vid produktionen av fossila drivmedel. Om detta sker sägs biodrivmedlet vara överkompenserat. Första gången som påförde energiskatt på biodrivmedel på grund av den överkompensation som EU ser var . Förändringarna av beskattningen av etanol som trädde i kraft genomfördes för att åtgärda tidigare uppkommen överkompensation och var en förutsättning för att skulle få godkännande av fortsatt skattebefrielse för flytande biodrivmedel. Det har vi nu och för biogas , vilket skapar en viss respit för de producenterna och konsumenterna. Detta är alltså en fråga som den här regeringen såväl som den tidigare regeringen har brottats med. De begränsningar som innebär försvårar en fortsatt utveckling av marknaden för hållbara biodrivmedel. Därför arbetar regeringen tillsammans med kommissionen för att hitta en lösning på problemen. Regeringens målsättning är att senast ha nya regler införda som ger biodrivmedel mer fördelaktiga, stabila och långsiktiga villkor, så att en omställning till en fossilfri fordonsflotta kan ta fart. För att stimulera introduktionen av mer miljöanpassade bilar har regeringen aviserat att den vill förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för elbilar, laddhybrider och gasbilar . Den maximala nedsättningen ska dock begränsas . Regeringen begränsar därmed subventionerna av de dyraste bilarna. Dessutom fortsätter supermiljöbilspremien 2016 med ändrade regler så att rena elbilar gynnas mest. Anslaget förstärks till totalt 347 miljoner och totalt 309 miljoner , då försäljningen av elbilar och laddhybrider har varit högre än förväntat, vilket är mycket glädjande. Genom regeringens satsning Klimatklivet ges nu också investeringsstöd till laddinfrastruktur för elfordon. /16 hade klimatklivssatsningen möjliggjort investeringar i 1 154 laddstationer i hela landet. Därtill har regeringen förstärkt satsningarna på biogasproduktion genom mer pengar till den så kallade metanreduceringsersättningen till gårdar. Det har också positiv betydelse för elbilsutvecklingen. såldes totalt 8 587 laddhybrider och elbilar. Det är fler jämfört med året innan. bedömer att försäljningen kommer att öka ytterligare till uppemot 14 000 laddhybrider och elbilar, bland annat tack vare regeringens stödsystem. 11 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Min fråga handlade dock inte så mycket om , för det har vi debatterat ganska tidigare, och vi är väl relativt eniga om att de inte fungerar som vi skulle vilja, även om vi i motsätter oss den skattehöjning på förnybart som regeringen har genomfört som faktiskt har överkompenserat bensin och gjort den förhållandevis betydligt billigare än etanol. Här förvärrar regeringens beräkningsmetoder en redan ganska svår situation. Men låt oss lägga det åt sidan för den här debatten. Ministern har själv – i en debattartikel i – sagt att hennes parti har uppfattat som verklighetsfrånvänt. Låt mig då ge ministern en chans att förhålla sig till den verklighet som finns. Vi har de EU‑regler som vi har. De är kassa – det är vi ganska överens om – men de finns där och kommer inte är ändras över . Då måste regeringen anpassa sin politik till verkligheten. Ny statistik från visar att det var rekordmånga personbilar som såldes . Men kategorierna elbil, elhybrid, laddhybrid, etanolbil och gasbil står för tillsammans av de nyregistrerade personbilarna. Resten är bensinbilar och dieselbilar. Det är en väldigt allvarlig situation, för de personbilarna kommer att rulla på våra vägar . Det regeringen gjorde i sin budget var inte, som ministern framhäver och vill få det att låta som, att gynna elbilarna. Regeringen halverade supermiljöbilspremien för laddhybrider – det var det man gjorde. Man lyfte det inte på något sätt för elbilarna. försämrades också förutsättningarna för den som köper en tjänstebil att få ett nedsatt förmånsvärde med . Ministern glömmer också i sitt svar etanolbilar och gasbilar. De fanns inte med över huvud taget. Det kanske var medvetet – vad vet jag. Låt mig återkomma till min fråga, som den faktiskt var ställd. Hur tror ministern att regeringens förändringar och till och med försämringar för den som vill köpa en miljöbil kommer att påverka miljöbilsförsäljningen tills vi har andra styrmedel på plats? Det gäller inte vad det blir framöver utan hur detta påverkar i förhållande till de regler som vi hade innan. Blir det förbättringar eller försämringar med regeringens budgetpolitik? 12 Klimat- och miljöminister (MP): Jag delar ledamoten syn på att andelen av nybilsförsäljningen som utgörs av laddhybrider, elbilar, biogasbilar och etanolbilar, helt enkelt bilar som kan gå på förnybara bränslen eller el till , är bekymmersamt låg – 2015. Men jag är något mer hoppfull och tycker att man har en felaktig bild när man tycker att detta är det stora bekymret, sett till varifrån man kommer.