prot · H309106 · 2016-05-17 00:00:00 — Sedan har i grunden alla partier i riksdag varit med om att fatta beslut om en lagstiftning där man ska garantera medborgarna ett minimum när det gäller sådana här typer av uppkoppling – det handlar om att se till att alla människor har möjlighet att kommunicera. Det gällde under den borgerliga regeringens tid, och det gäller under den socialdemokratiska regeringens tid. Det som är skillnaden nu är att vi kraftigt ökar satsningen på fiber. Men jag kommer också att fortsätta, precis som min företrädare, att sätta väldigt hård press på när det gäller att vara tydlig med information. Det handlar om att man informerar kunder och företag om när omställningen kommer att ske, så att de kan hitta en alternativ lösning som fungerar. kan vara behjälpligt i fråga om det, men har också väldigt mycket information om de alternativ som finns. 92 (KD): Tack, näringsministern, för ditt svar! Precis som du sa har naturligtvis även den förra regeringen ett ansvar. Men är det den här regeringen som har ansvaret. Därför vill jag verkligen ta upp det här. Det har kanske blivit mer alarmerande nu . Vi kan läsa i tidningar, exempelvis i . Vi hör om företag som blir drabbade och som är helt beroende av fungerande bredband för att kunna hålla sin verksamhet igång. Jag träffade företagaren och entreprenören , som har sin verksamhet med hästturism, krog, övernattning, ridhus med mera i Norra Vi, som ligger i . När jag var där berättade han hur det i princip är kört efter det att klippte koppartråden. Telefonen funkar bara . Bredbandet kan vi totalt räkna bort – det är helt kört. menar att det inte går längre. Han säger: Vi får ge upp. Vi får ge upp verksamheten. Han är tyvärr inte ensam. Företagare efter företagare har hört av sig till mig. Liksom tänker de kanske ge upp. Konsekvenserna kommer att bli ännu allvarligare, för det kommer att bli ännu mer urbanisering i stället för en levande landsbygd. Att privatpersoner själva får stå för bredband kan bli väldigt kostsamt. Min fråga är: Vad anser ministern är en rimlig kostnad för att återfå en fungerande uppkoppling, för dem som avsiktligt berövats en fungerande uppkoppling? Du tar upp att ni satsar pengar i budgeten. Det är sant. Men det jag hör när jag är ute och åker är att pengarna är slut i olika landsdelar, för trycket är så stort. Min fråga är: Kommer regeringen att ta fram ännu mer pengar för detta? Och vad anser ministern är en rimlig tid som abonnenter ska vara utan bredband? 93 (V): Tack, , för frågan till ministern! Och tack, ministern, för svaret! Jag skulle vilja säga att vi nu ser en utveckling med en lite för snabb avveckling av kopparnätet. Att vi ska avveckla det tror jag att vi i grunden kan se ett behov av när ny teknik tar över och vi behöver modernisera . Men det är farligt med den hastighet på utvecklingen som vi nu ser. Jag tror att man ska vara lite orolig för att det i hög utsträckning kan påverka konkurrenskraft, framför allt för företag på landsbygden och i glesbygd. Det man måste ha klart för sig i den här frågan är att bredband och mobiltäckning hänger ihop. Får man ut bredband i högre utsträckning kan man också skapa bättre mobiltäckning i hela landet. Därför är det viktigt att jobba parallellt med frågorna. Men när man ser de mobiltäckningskartor som operatörerna målar upp ska man ha klart för sig att det är mobiltäckningen utomhus, på gården eller var det nu är. Där tror jag inte att de flesta människor bor och lever. Man bor oftast inne i hus. Jag tror inte heller att man driver sitt företag där, utan det gör man oftast inne i en byggnad eller i en bil eller i en maskin. Den bild som mobilföretagen målar upp om att de har himla bra mobiltäckning stämmer alltså inte alltid i verkligheten, i praktiken, där människor ska bo, leva och driva sina företag. Jag tycker att det är väldigt bra att regeringen har ett bredbandsmål om att ska ha tillgång till bredband 2020. Jag tror att de EU-grundläggande nivåerna, som vi pratar om, som man når upp till i av , är lite passé. Den tekniska utvecklingen har gått så fort att jag tror att vi behöver sikta på ett nytt bredbandsmål om att , hela befolkningen, ska ha tillgång till bredband 2025. Jag hoppas att regeringen kommer att komma med ett sådant initiativ utifrån förslag. Jag tror att det finns ett väldigt stort intresse från men också från andra operatörer att vara med i utvecklingen och ställa om tekniken i , så att det blir en bättre utbyggnad. De incitament som finns är ganska starka. Jag tycker att det är viktigt att regeringen utnyttjar den roll man har som minoritetsägare och trycker på som operatör: Visst, ni ska vara med i omställningen till ny teknik, men ni kan inte för snabbt dra bort den nuvarande teknik ni har. Jag tror att det är bra att regeringen trycker på, att man inte bara noga följer arbetet utan också trycker på för att ska ta sitt ansvar. var i grunden en statlig verksamhet men är ett privat bolag. Vi ser också ett behov av regelförenklingar. Jag förstår att det inte är helt lätt för den nye ministern att sätta sig in i allt som har hänt – han har stora ansvarsområden i övrigt. Men framför allt ser man att det är lite svårt för och regionen att prata ihop sig. Det är regler för hur många det får vara på en plats för att man ska få det berättigade stödet. Om det är för få får man inte heller stöd. Vi har slagit in en massa kilar i systemet som gör att vi faktiskt försvårar bredbandsutbyggnaden. Jag tycker att vi behöver ett system som är enklare och som hjälper de människor som vill utveckla sin bygd och som vill bygga ut bredband, så att de får möjligheten att göra det på ett bra sätt. Därför hoppas jag att regeringen fortsätter att aktivt prioritera de här frågorna. Kan vi under de sista av min talartid leka med tanken att jag vore statsminister i ? Då tror jag att jag skulle återinrätta it-ministerposten. Bredbandsutvecklingen – it-utvecklingen – går snabbt , och vi måste ha politiskt tryck i de frågorna för att inte tappa styrfart. 94 Närings- och innovationsminister (S): Först ska jag tacka interpellanten och den andra ledamoten som har deltagit i debatten. Jag tror nämligen att det här är en jätteviktig fråga för vårt land. Att få hela att fungera med modern infrastruktur i form av telekommunikation och bredband är en förutsättning för att människor ska kunna verka i det moderna samhället , sköta sina bankärenden, sköta kontakter med myndigheter och få information. Men också för företagare är naturligtvis mycket av det här en förutsättning för att de ska kunna bedriva en bra verksamhet i hela . Vi talar nu mycket om besöksnäringens utveckling – till exempel. Besöksnäringen når verkligen platser som kanske inte traditionellt sett har haft den uppkoppling som vi talar om i större städer. kan man tro att vi politiker bara lever med beslut, propositioner och utredningar. Men jag tror att det är få av oss som inte har bråkat med våra telebolag om täckningen, om huruvida kartorna stämmer eller inte och om huruvida de har tillräckligt tryck i systemet för att man ska kunna använda sina telefoner. Där har en enormt viktig roll för att granska bolagen och se till att de lever upp till de krav som ställs men också vad man har lovat konsumenterna. Alla här i kammaren är medvetna om att vi har en avreglerad marknad där staten egentligen bara har ansvaret för den grundläggande bottenplattan, en bottenplatta som jag tror att väldigt få av oss tycker räcker för att bedriva en fungerande verksamhet runt om i . Jag köper problembilden. Jag köper det ansvar som har för att vara mycket tydlig med information. Det kan också handla om områden där inte har bäst täckning. Då har man ett ansvar för att informera de andra teleoperatörerna, som kanske har bättre täckning, så att de kan överta abonnemang och jobba med de medborgare som drabbas. Jag vill inte säga detta för att släta över, men det finns en del tekniska lösningar, fast alla inte fungerar överallt. Människor som känner oro inför den här frågan tycker jag ska kontakta för att få reda på vilka möjligheter som finns. Det finns ju till exempel möjlighet att förstärka signaler, så att man får in signaler till ett företag som ligger så att man inte riktigt tar emot. När det mobila bredbandet fungerar är det ungefär jämförbart med koppartråden – det är ungefär samma hastighet. Sedan finns det områden där det saknas täckning. Då finns satellittelefoni som en möjlighet, något som bara för fem till inte var ett alternativ. Men säger att det har utvecklats ganska ordentligt, inte minst i vårt grannland , som också har jobbat mycket med detta. En del av operatörerna för satellittelefoni kommer från , och de gör det möjligt att operera också i områden där det inte är särskilt bra förhållanden. Åter till vad regeringen gör: Vi har fördubblat stödet och rullat ut fiber, som vi tror är den absolut bästa formen av bredband långsiktigt eftersom det hanterar alla eventualiteter och gör att vi har ett robust system som verkligen kan leverera. Det är det vi gör. Kopplat till det sista som sas: Det är en del regler och oklarheter. Det är inte så enkelt att hantera allt detta. Därför har vi valt att satsa på bredbandskoordinatorer. Vi tror att den funktionen kan få kommuner, landsting och regioner att göra gemensamma satsningar ihop med byalag eller städer i lokala församlingar som vill driva frågan. Vi har sett att de kommuner och regioner som har tagit ett grepp har kommit mycket längre än en del andra kommuner och landsting. 95 (KD): Tack, ministern! Precis som du är inne på är bredband otroligt viktigt. Uppkopplad vill man ju helst bli. Men när det inte går och har klippt koppartråden och ADSL är borta, då står man där. som vi pratar om det här vet vi att staten lämnar många delar av samhället. Det sägs att man som privatperson ska gå in på nätet och fixa saker. Men kan man inte bli uppkopplad är det bekymmersamt. Runt om i talas det om en skandal, det stora bredbandssveket. Ett socialdemokratiskt kommunalråd i kommun vädjade till att skjuta upp avvecklingen tills det finns fungerande alternativ. Min fråga är: Vilken signal vill näringsministern ge alla som blir utan bredband? Har det gjorts någon utvärdering innan går igång igen och klipper ännu mer? Vi pratade förut om 10 000 som blir utan bredband , och är det 12 500. Kommer näringsministern att lyssna på sin partivän uppe i och tala med och be dem vänta med att klippa koppartråden och därmed nedmontera landsbygden, be dem vänta tills det finns ett hållbart alternativ? 96 (V): Jag tror, precis som ministern är inne på, att teknikutveckling definitivt är en del av lösningen. Det är det som är det luriga. Vi har en gammal teknik som är väl beprövad och fungerar, och sedan har vi en teknikutveckling som vi vill se. Då gäller det att det inte går för fort och att man hittar en balans, så att man får stöd och hinner gå igenom processerna för att stödja, att tidigt signalerar: Detta är ett område där vi kommer att ta bort, och ni behöver nu starta en process för att byta ut den här infrastrukturen mot annan infrastruktur, bredband eller vad det är. Jag har en del partikamrater som tycker att staten ska ta fullt ansvar för allas bredbandstäckning, men jag är inte riktigt med alla mina partikamrater i fråga om det. Men jag tror ändå att man kan öka det statliga ansvaret för att utveckla bredband i , och jag tror framför allt att man kan utveckla det offentliga ansvaret genom stadsnät och sjysta förutsättningar att bygga ut. Precis som ministern är inne på är det där man från offentlig sida har tagit stort ansvar som det har gett resultat. Jag tycker också att ministern borde titta på den utredning som kom med om att staten behöver samarbeta mer kring sitt statliga bredband. Men jag tycker också att man ska fundera på att tillsätta en utredning om att samla staten i ett bolag, Statens bredbandsfiber AB, och säga: Här kan man köpa statens bredband, här kan vi hjälpa till med utbyggnaden på ett bra sätt. är staten väldigt splittrad på bredbandsområdet. Jag tycker också att bredbandskoordinatorerna är bra. Än har vi väl sett ett resultat som är lite sisådär. Men det är lite tidigt att säga att det är en dålig satsning. Jag tror att det är bra satsning som behöver lite mer tid på sig. Framför allt tror jag att regeringens mål är avgörande för teknikutvecklingen, att som styrmedel från politikens sida säga: Vi vill ha utveckling i . Vi vill ligga i framkant. Vi ligger bäst i som det är just , men vi vill verkligen fortsätta att vara där. Vi tycker att det ska gälla av befolkning till 2020, men jag tycker också att vi ska tänka av befolkning till 2025. 97 Närings- och innovationsminister (S): Då vill jag tacka för debatten. Jag tror inte att det är sista gången vi diskuterar den här frågan, för det handlar verkligen om förutsättningarna för att bedriva verksamhet i företag och att leva och bo i hela . Den här regeringen har höga ambitioner. Vi har fördubblat stödet till landsbygdsprogrammet för att snabba på fiberutbyggnaden. Vi har dessutom gjort en ytterligare satsning på för att göra mer på fibersidan. Jag tror absolut inte att man får bortse från människors oro, och har ett stort ansvar för att vara tydlig med information, vägleda och också säga vilka alternativ som finns på marknaden. Kan inte själv lösa frågan kanske det finns andra operatörer som kan lösa frågan. Vi får vara lite försiktiga med hur vi uttrycker oss i den här frågan, så att vi inte säger att det inte finns alternativ för någon där koppartråden inte längre fungerar. Mobilt bredband fungerar i stora delar av men inte i alla delar. Det finns också förstärkningsutrustning, och det finns satellitversioner som börjar finnas på marknaden och har funnits i , och de öppnar helt nya möjligheter och var inte ett finansiellt möjligt alternativ för fem till . Jag tror att vi måste hjälpas åt att reda ut det, så att människor inte känner sig helt uppgivna när det på orten kanske de facto finns ett bra alternativ som kan ersätta. Det börjar bli tid att fundera över om målet är rätt formulerat. Har vi kommit så långt att det faktiskt är dags att se på det igen? Vi närmar oss det. Jag tror definitivt att vi måste jobba tillsammans för att den här frågan ska få en fortsatt hög prioritet i hela samhället. Tack så mycket för debatten ! Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:606 om inköp av kol 98 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig hur jag avser att vidta åtgärder för att hindra fortsatt köp av kol från innan en eventuell försäljning sker. Först vill jag förtydliga att försäljning av brunkolsverksamheten inte är relaterad till inköp av stenkol. Stenkolet används i anläggningar som inte står till försäljning. Rapporteringen om övergrepp vid stenkolsgruvorna i provinsen i är allvarlig. Regeringen ställer krav på de statligt ägda företagen att de ska agera föredömligt, vara transparenta, samarbeta, ha ett strategiskt arbete på plats och utgå från internationella riktlinjer i sitt arbete. Ett viktigt redskap i detta arbete är FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter. har som sjätte land i världen tagit fram en handlingsplan för detta. Principerna är utgångspunkten när vi följer upp frågor om mänskliga rättigheter med de statliga bolagen. Vi är informerade om de utmaningar som finns kring stenkolsbrytning och har en pågående dialog med bolaget om leverantörshantering, där inköp av kol från särskilt diskuterats. Bolaget har gjort bedömningen att de bäst påverkar genom en aktiv dialog och genom initiativet Bettercoal. Det är ett samarbete som syftar till att gemensamt med andra energibolag hantera utmaningar i leverantörskedjan. Leverantörshantering är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning, där vi som ägare följt utvecklingen i bolagets arbete för att förbättra leverantörshanteringen. Regeringen har en tydlig förväntan på att företaget ska respektera de mänskliga rättigheterna i all sin verksamhet. Därför kommer vi att fortsätta att följa denna fråga nära. 99 (M): Frågetecknen hopar sig både kring den regering som företräder och tidigare socialdemokratiska regeringar. Det är ju känt att köpte mycket tysk kärnkraft under tidigare socialdemokratiska regeringar. Det är kärnkraft som står still och är ytterst förlustbringande. Det köptes in brunkol och gjordes stora affärer i och med energitillgångar och energislag som är ytterst miljöpåverkande. försöker regeringen sälja dessa med förlust och med potentiellt mycket stora koldioxidutsläpp som följd. Exakt hur det går är ännu inte känt. Här ska regeringen återkomma, enligt näringsministern. Frågetecknen hopar sig som sagt, och behovet av svar blir påtagligt när det också avslöjas att har gjort affärer i och, sägs det, i samröre med paramilitära grupper. Det är givetvis ytterligt oroväckande uppgifter. Ministern hänvisar i sitt svar till en pågående dialog och menar också att man bäst påverkar genom en aktiv dialog – oklart på vilket sätt det sker och med vem det sker – och genom initiativet Bettercoal, alltså bättre kol. Med vem ska denna dialog ske? Vad ska denna dialog syfta till? Vilka nuvarande problem är det denna dialog ska lösa? Det är inte en normal svensk ståndpunkt om det finns stora brister – det kan röra allt från barnarbete till usla arbetsvillkor generellt – att det bäst löses med dialog. Ministern skjuter här över hela ansvaret på bolaget och hänvisar till att de problem som finns bäst ska hanteras genom en aktiv dialog. Vad är i sådana fall syftet med denna dialog, ? Normalt sett brukar som nation inte sopa så allvarliga internationella problem under mattan, särskilt inte när det gäller privata bolag. Än mindre borde vi göra det när det gäller ett statligt bolag och vad som här skedde 1996–2006 under den inköpshysteri som då rådde i . Ministern säger i sitt svar: ”Leverantörshantering är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning, där vi som ägare följt utvecklingen.” Ministern menar att ansvaret vilar på bolaget, och regeringen följer det. Men ministern har tidigare skrivit att granskningen försvåras av oklara besked i ansvarsfrågan. Menar att granskningen av detta blir enklare när man får oklara besked i ansvarsfrågan? Ministern har tidigare också skrivit att regeringen har ägaransvar för och statens övriga bolag. har alltså gång på gång inskärpt ansvaret för regeringen, för staten, för . Men när det avslöjas mycket allvarliga saker skjuts det över på bolaget fullt ut. Dessutom hänvisas till dialog som form. Behöver det inte här bringas större klarhet? Ministern är upptagen med sin mobiltelefon, men jag är övertygad om att dessa frågor har ställts på ett så tydligt sätt att ministern har chans att svara på dem. Är det förenligt med vanlig svensk praxis att detta ska hanteras i dialog? Behöver man inte bringa klarhet i frågorna om den stillastående tyska kärnkraften, om brunkolen, om de stora innehaven i och och om de påstådda kopplingarna till paramilitära grupper i ? 100 (V): Jag börjar med att tacka för den angelägna interpellationen. talade från Cesarregionen i i för oss riksdagsledamöter. När hon var kom det en grupp med tungt beväpnade människor från en av de paramilitära grupperna som hemsöker detta område till hennes hem. Det var mitt . De frågade efter hennes pappa, som då var en av fackföreningsledarna från kolarbetarfacket. I hemmet fanns även Mairas syskon och mamma. De tog ut hennes pappa och mördade honom mitt framför ögonen på . Sedan den dagen har kämpat för arbetarnas rättigheter på kolfälten i i . har fler än 3 000 människor i denna region mördats kallblodigt av paramilitära grupper. var med mig på stämma. Där tog jag upp frågan om köp av stenkol från bolagen . Det är de två stora bolagen som förser med stenkol. Det är inte obetydliga mängder stenkol; det är mycket som köper från . Mycket pekar på att dessa två gruvbolag har finansierat paramilitära grupper just för att de ska rensa ut fackligt aktiva och andra aktiva människor i kolregionen. Näringsministern säger mycket bra saker i sitt svar. Han säger ungefär detsamma som sa till mig och på sin stämma. Men låt mig upplysa näringsministern om att den dialog som förs inte alls förs med gruvarbetarfacket i utan via mellanhänder, till exempel den colombianska regeringen. Det kan tilläggas att den colombianska regeringen har anklagats för att vara med och finansiera just paramilitära grupper. Så sent som sparkades hela fackföreningsledningen på en av Prodecos eller Drummonds gruvor. Dessa förföljelser pågår alltså än . Ett företag som påminner mycket om är danska . Fram till var det helstatligt, och den danska staten äger fortfarande betydande andelar. har i två omgångar beslutat att sluta att köpa kol från bolagen . Dessa beslut grundar sig helt och hållet på mänskliga rättigheter och arbetarnas rättigheter. Denna debatt är viktig. är ett bolag som i stort bestämmer över sig självt. Men ytterst är det vi som äger gemensamt. Regeringen har en ständig representant i styrelsen för . Efter att ha hört och mitt inlägg, anser näringsministern att gör tillräckligt? Är näringsministern beredd att ta upp frågan med om man ska upphöra med att köpa kol från dessa två bolag i ? 101 Närings- och innovationsminister (S): Det är en viktig fråga, även om jag inte är säker på att interpellanten visste vad han frågade om eftersom han blandar ihop brunkol och stenkol i sin interpellation. Dessutom försöker han i denna debatt undkomma ansvar eftersom stenkolsinköpen inleddes . Vilken information den borgerliga regeringen hade om förhållandena då och hur man tog beslutet att börja anlita leverantörer därifrån får nog ställa till den regering han jobbade för . Vi kan föra en seriös diskussion om detta, för jag tycker att det är en seriös fråga i grunden. Detta är allvarliga frågor – det är kränkningar av mänskliga rättigheter. En rapport publicerades , som ni vet, om kolets mörka sida och paramilitärt våld i gruvprovinsen i . Rapporten visar på ganska grova kränkningar av mänskliga rättigheter och att gruvdriften har varit en ekonomisk faktor bakom de händelser som inträffade i . Jag tar absolut inte lätt på denna fråga. Jag har fört flera dialoger med bolaget och kommer att fortsätta att göra det. Jag har också begärt att bolaget ska återrapportera om hur de egentligen ser på den här frågan och hur de avser att gå vidare. Vi har absolut inte avfärdat frågan. Vi kommer att följa den noga, och vi har ställt ett antal frågor till bolaget om hur man ska hantera situationen. Detta vill jag säga inledningsvis. Detta ligger bakom att den har valt att lyfta upp frågan om hållbart företagande. Den förra regeringen valde att säga att man inte får blanda ihop statens ansvar och intresse för hållbart företagande med det privata näringslivets beslut om hållbart företagande. Jag tror att det är fel. Jag tror att vi måste ha en principiell hållning i om hur svenska företag ska agera i relation till mänskliga rättigheter. Det är därför vi som sjätte land i världen har genomfört en egen handlingsplan där vi ställer krav på bolag att respektera mänskliga rättigheter, både i och i sin internationella verksamhet. Jag tycker att det är rätt och bra, och jag vill säga här i denna kammare att jag har mött en väldigt stor förståelse från svenska företag som opererar internationellt. De tycker att det är rimligt att vi ställer den typen av krav men också att vi backar upp svenska företag som agerar på svåra marknader, att vi ger stöd och hjälp för att inte göra fel, hantera risker och se vad de faktiskt ger sig in på och att de, i de fall de hamnar i en problematisk affärssituation, är öppna och transparenta och berättar vad de avser att göra och hur de agerar. Bolaget har valt att ha en dialog. Denna dialog har, precis som ni var inne på, skett med representanter för flera olika grupperingar där även regimen är en del av parten men också lokalbefolkningen och bolaget.