prot · H40945 · 2016-12-13 00:00:00 — Men det handlar också om att se till att människor som väljer att arbeta under sin studietid får rätt förutsättningar. Då är en viktig fråga för att man ser över fribeloppet och gör det möjligt att höja det. I betänkandet lyfter fram en särskild satsning som gäller en studiebonus för de personer som väljer att gå via Teach for , just för att få fler att söka sig till läraryrket. Det är en viktig fråga för oss. Grunden är att människor måste kunna ställa om mitt i livet. Det är bakgrunden till att vill se ett mer flexibelt studiesystem som möter de människor som snabbt vill komma igenom utbildningar och komma in på arbetsmarknaden och som möter de elever och studenter som är i behov av en långsammare studietakt – det ska också ge bättre förutsättningar för de personerna. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 10 (forts.) Studiestöd (forts. UbU2) 125 (KD): utgångspunkt är att människan naturligt söker kunskap. Utbildning och bildning har avgörande betydelse för ett gott samhälle och för människors personliga utveckling. Utbildning ska också möta arbetsmarknadens behov av välutbildad arbetskraft. I ska alla – så långt det bara är möjligt – kunna förverkliga sina drömmar. Vi vill att alla ska ha tillgång till utbildning och att det ska vara avgiftsfritt att studera. Studiestödet, både bidragsdelen och lånedelen, är viktigt för att kunna bedriva en ändamålsenlig utbildningspolitik. Studietiden är dock förenad med levnadskostnader, och har ett unikt studiestödssystem att värna om och vara stolt över. Genom att minska ekonomiska hinder ska alla medborgare känna att de har möjlighet till utbildning, oavsett vilka familjeförhållanden de kommer ifrån. Alla delar av studiestödet, det vill säga studiebidrag vid gymnasiestudier, bidrag till elever med funktionsnedsättning, lärlingsersättning och studiemedel med bidragsdel och lånedel, ska bidra till att utjämna ekonomiska förutsättningar hos enskilda och mellan grupper i samhället. Med dagens regler har man möjlighet att få sammanlagt 240 veckors studiemedel. För den som har fyllt kan förlängas med , om det finns särskilda skäl. Från och med begränsas rätten till studiemedel, och antal veckor som man kan ta studielån trappas ned fram till det år man fyller 56. Från och med det år man fyller 57 upphör möjligheten till såväl studielån som studiebidrag. utgångspunkt är att högre utbildning ska vara tillgänglig för fler som har intresse av och förutsättningar för att bedriva studier på universitets- och högskolenivå. Vi bedömer därför att det är dags att utreda om möjligheten att erhålla studiemedel ska utökas. Risken för arbetslöshet är dubbelt så stor för ungdomar utan körkort som för ungdomar med körkort, enligt en undersökning från . Körkort är i många fall ett krav från arbetsgivaren när denne ska anställa någon. För många unga är det dock dyrt att ta körkort; det vet vi. Genom att erbjuda unga CSN-lån för att ta körkort minskas risken att de avstår från att ta körkort på grund av sin ekonomi. vill därför möjliggöra CSN-lån för körkortsstudier på en behörig trafikskola. Jag vill säga några ord om fribeloppet, det vill säga det belopp man kan tjäna som man får studiemedel. Fribeloppet begränsar studenter när det gäller att få den arbetslivserfarenhet som framtida arbetsgivare söker, vilket är väldigt olyckligt. Ett slopat fribelopp skulle också möjliggöra för studenter att låna mindre och på så vis få lägre skulder efter examen. ser ett egenvärde i att studenter etablerar sig tidigt på arbetsmarknaden och ser därför positivt på att studenter också arbetar , så länge studierna inte blir lidande. Vi menar därför att fribeloppet begränsar studentens egna beslut om hur mycket tid och kapacitet denne har att arbeta vid sidan av studierna. Fribeloppet bör därför slopas. För att värna ett generöst studiestödssystem måste målet vara att så många som möjligt ska återbetala sina studielån. Vi anser därför att det är rimligt att ta bort den åldersavskrivning av studielån som finns . Totalt beräknas ytterligare kunna återbetalas 2017 vid avskaffad åldersavskrivning och något mindre åren därpå. Grundprincipen bör vara att alla som kan ska återbetala sina lån. Vi i står bakom vårt särskilda yttrande. 126 (S): Studiestöd är en stor förmån. Det studiestödssystem vi har är ett av världens mest generösa. Socialdemokraterna har kämpat för att alla, oavsett bakgrund och kön, ska få möjlighet att studera. Alla ska få möjligheten att förverkliga sina drömmar, få chansen att utvecklas som människa och att lära sig många nya saker. har studiestödssystemet utvecklats alltmer. Livslångt lärande har införlivats för att ge fler vuxna möjligheter att utvecklas i yrket eller byta yrke. Varför sker då denna utveckling? Jo, därför att Socialdemokraterna långsiktigt strävat efter att förbättra systemet och göra det möjligt för fler studenter att delta. Socioekonomisk bakgrund ska inte vara avgörande. Tröskeln ska vara lägre för studenter från hem där studier inte är en tradition. Studiestödet ska vara rekryterande för både kvinnor och män. Det ska utjämna skillnader mellan individer och grupper. Alla ska få samma möjlighet. Varför är det viktigt? Jo, därför att Socialdemokraterna vill göra det möjligt för människor att utvecklas och få nya kunskaper så att de i större utsträckning ska gå stärkta ut och delta i samhällsbyggandet, genom arbeten som gör att de kan bidra till välfärden och värna vår demokrati. Att göra det möjligt för individer att komma ur arbetslöshet genom studier är en viktig del. Bildning är viktigt – kunskap och utbildning likaså. insåg man att kunskap och bildning var nyckeln till att få vara med i samhället och skapa demokrati. Folkbildning var svaret, ett fritt och frivilligt kunskapssökande. De första folkhögskolorna startade . Studieförbunden följde efter strax . Rörelsen, bildningscirklar, föreläsningar, boklådor, tidskrifter och debattböcker var verktyg man använde då. I myntades uttrycket ”demokratisk fostran”, vilket var ett viktigt uppdrag för folkbildningen. Finansiering av studier har varit en viktig pusselbit för att ge fler möjlighet att studera över huvud taget. Det första studiestödet betalades ut . Det var ett lån på per läsår, som skulle betalas tillbaka . Men det var endast ett litet antal det rörde sig om. Allmänt studiebidrag infördes . Då var det på för elever i åldern 16–. var det vanligt med stipendier av olika slag, men med krav på studielämplighet. Inte heller för det var det särskilt många som kom i fråga. CSN bildades , och det studiemedelssystem vi till stora delar har kvar härstammar . har det ändrats. Det har byggts ut. Stödet har blivit mer omfattande då behov har identifierats, exempelvis extra stöd till studenter med barn. Studiestöd är en del i ett aktivt arbete för breddad rekrytering. Fler ska känna att man har en reell möjlighet att studera. tar vi nästa steg för att utveckla studiestöden ytterligare. En brist i systemet är att arbetslösa som är eller äldre inte ser studier och utbildning som ett realistiskt alternativ för dem. Regeringen gör därför ett rekryteringsinriktat stöd som ska införas , ett studiestartsstöd. Stödet ska göra det lättare att motivera arbetslösa med kort utbildning och ett stort utbildningsbehov att ta steget över till utbildning som gör det möjligt för dem att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet ska främst lämnas till dem som inte annars hade valt att studera, och det ska lämnas . Detta gör att fler kan få förutsättningar att studera och därigenom få större möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett jämlikt och väl utbyggt studiestöd är viktigt för som kunskapsnation och för att vi ska kunna konkurrera på den globala marknaden. Det är också viktigt för att vi ska kunna värna demokratin, vilket är precis lika viktigt som det var . Jag yrkar härmed bifall till utbildningsutskottets förslag. 127 (C) replik: Jag tänkte passa på att lyfta fram en fråga som jag reagerade på när jag scrollade igenom mitt Facebookflöde. På Socialdemokraternas Facebooksida kunde man läsa: fredagskänslan när regeringen sänker CSN-räntan i snitt mindre i kostnad . Svenska modellen blir starkare och smartare när alla kan plugga. Sedan avslutades det hela med en härligt dansande gif-figur. Det får en att tro att regeringen har gjort ett aktivt val och fattat beslut om att sänka räntan och att CSN är en del i den politik som regeringen för. När man sedan läser , där man också har lyft fram den här frågan som berör många människor, ser man att det ju är den genomsnittliga räntan av statens upplåningskostnader som den sänkta räntan för CSN baseras på. Det bygger på de tre senaste årens upplåningskostnader. Jag vill fråga varför Socialdemokraterna försöker ta billiga politiska poäng när de egentligen genomför en vedertagen politik för räntenivån på CSN-bidraget. 128 (S) replik: Tack, , för frågan. När det gäller om man ska ta åt sig äran eller inte tycker jag att det är viktigt att vi gläder oss åt att räntan går ned. Vi kan också konstatera att studiestödssystemet är ett generöst och väl utbyggt system i , vilket många andra länder saknar. Det är klart att räntan är en del av den utgift som man har när man betalar tillbaka sina lån. Då tycker jag att det är bättre att glädjas åt att räntorna går ned. 129 (C) replik: Jag delar uppfattningen när det gäller studielåntagarna. Det är klart att det är glädjande att kostnaderna blir lägre. En viktig fråga när det gäller högre utbildning är att det ska löna sig mer att utbilda sig. Jag reagerade på att man får det att framstå som en aktiv del i den socialdemokratiska utbildningspolitiken att sänka räntan. Om anser att det är bra att sänka räntan vill jag fråga om ledamoten vill sänka räntan ytterligare för CSN för att stimulera det som du lyfte fram i ditt repliksvar. 130 (S) replik: Räntepolitiken styrs ju av andra saker. Det är inte vi här i kammaren som beslutar i den frågan. Men jag vidhåller fortfarande att jag tycker att det är glädjande att räntorna har gått ned, så att studenterna kan få lägre kostnader för sina lån. 131 (MP): Studiestöd är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska vara likt en korsett som ger stadga åt dem som vill ta steget vidare och fortsätta sina studier. Det gäller kvinnor och män, unga och äldre, inom alla utbildningsområden. Studiestödet ska vara den faktor som hjälper till att utjämna skillnader mellan individer och grupper, som bidrar till ökad social rättvisa, som verkar som en katalysator för ökad jämställdhet och likvärdighet. När fler deltar i utbildning ökar också chansen för dem att finna ett arbete. Det är bra för individen och samhället. Att få ekonomin att gå ihop är en utmaning för många. Att få ekonomin att gå ihop och börja studera är en ännu större utmaning. Att få ekonomin att gå ihop underlättas av möjligheten att få studiestöd. Men att helt förlita sig på studiestöd kan vara tufft, och därför finns det möjlighet att utnyttja rätten till att tjäna upp till ett visst belopp, det så kallade fribeloppet. är fribeloppet per kalenderhalvår, och det kan såklart vara ett välbehövligt tillskott till kassan. Studiestödet är möjliggöraren för det stora flertalet att läsa vidare, göra färdigt grundläggande utbildning – som grundskola och gymnasium – skaffa en yrkesutbildning eller fortsätta att studera vidare vid universitet eller högskola. Studiestödet ska ge alla möjlighet att förverkliga sina studiedrömmar, att kunna göra en nystart mitt i livet, att våga släppa taget om det gamla, trygga, invanda och möta nya utmaningar. Att ladda om och påbörja en ny karriär eller utvecklas i sitt yrke är för det flesta ett gigantiskt steg att ta. Detta underlättas såklart av att man ganska långt upp i åldern, , kan få studielån för att ta ett nytt kliv i karriären. Det finns också möjlighet att söka ett så kallat tilläggslån som är till för att jämna ut övergången från jobb till studier. Det finns många olika studiestöd. Det finns studiebidrag som man får när man går i gymnasiet när man har fyllt och mister sitt barnbidrag. Det kräver att man deltar i undervisningen, annars mister man det. När man går på folkhögskola, på komvux eller på annan grundskole- eller gymnasieutbildning kan man söka studiemedel om man har fyllt . På högskolan får man studiemedel som består av en bidragsdel och en lånedel. Om man studerar på riksgymnasium och är döv, hörselskadad eller rörelsehindrad kan man få Rg-bidrag. Sammantaget är jag glad över att vi i har ett av världens mest omfattande studiesystem som bidrar till att ge människor mer kunskap, mer kompetens, mer bildning och ger alla möjlighet att delta. Det är ett system som verkar för jämlikhet och likvärdighet. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag. 132 (V): En av de viktigaste förutsättningarna för att göra kunskap och utbildning tillgänglig för fler människor är ett studiestödssystem som ger social och ekonomisk trygghet för studerande på alltifrån vuxenutbildning till högskola. Studiemedlen är en viktig orsak till att snedrekryteringen till högskolan har minskat. För att studiemedlen ska fortsätta att ha denna rekryterande effekt måste de svara upp mot de studerandes levnadsomkostnader. Studiemedlen måste också värdesäkras på ett bättre sätt än att knyta dem till prisbasbeloppet. Det ska även vara möjligt att få studiemedel . Även den som byter inriktning måste kunna fullfölja hela utbildningen och ta examen. Det vi ser just nu är att många studerande uppfattar det som en stor risk att ta studielån. För att skuldbördan inte ska bli mer betungande borde bidragsdelen öka. Det ska dessutom finnas möjlighet att få förhöjt bidrag under vissa villkor. Allt detta är delar av politik angående studiemedel. Vi har också kommit överens med Socialdemokraterna och om att bland annat ge studielån för körkort, vilket vi är väldigt stolta över. är körkort ett villkor på många arbetsplatser. Därför är detta beslut extra viktigt. Vi är glada över att andra partier tydligt uttrycker att de står bakom förslaget. Studiemedel som går att leva på är en nödvändig förutsättning för att man ska kunna studera på heltid. Därigenom kan utbildningar med hög kvalitet skapas. Att bara höja lånedelen är därför ingen bra åtgärd. medverkade till att ett tilläggsbidrag för studerande med barn infördes . Vår principiella inställning då som är att studiemedlet är ett utbildningspolitiskt motiverat stöd för de studerandes personliga försörjning. Familjepolitiskt stöd till studerande med barn bör fördelas via de ordinarie trygghetssystemen genom bättre tillgång till och förbättringar av bland annat barnbidrag, föräldraförsäkring, bostadsbidrag etcetera. För att studiestödssystemet ska bli så rättvist som möjligt och därigenom kunna motverka social snedrekrytering på ett bättre sätt behöver det förändras i grunden. vision är att i slutändan införa studielön i stället för dagens system. Vi tror att en investering i studielön och i dem som studerar är det som är mest ekonomiskt och socialt gynnsamt. Jag blir bekymrad när jag hör allianspartierna tala om studiestödssystemet. De säger ofta att ungdomar eller vuxna som studerar också ska kunna arbeta – tydligen hur mycket som helst. Både jag och anser att fokus bör ligga på att få studiero under utbildningen. ser vi tyvärr det motsatta. Många ungdomar måste ta ett eller flera jobb för att kunna försörja sig under studiegången. Annars behöver de ha rika föräldrar som sponsrar deras studier. Detta motverkar såklart syftet med systemet, det vill säga att stoppa social snedrekrytering. Det är bra att vi är överens med regeringen om dessa frågor i budgeten, men tror jag att det krävs ett helhetsgrepp om detta . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 11 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2016/17:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i (prop. 2016/17:32) 133 (M): behandlar vi det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Regeringen föreslår i en proposition att ska medge att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daish. moderna historia har kännetecknats av krig och våld. gav sig en ny fasa till känna i regionen. Ur kaoset i spred sig den militanta rörelsen Daish och utropade ett världsomspännande kalifat. Daishs bestialiska grymheter gör att vi av moraliska och medmänskliga skäl måste delta i kampen mot denna organisation. Det måste vi också göra av nationella säkerhetsskäl. Terrorismen hotar inte bara stater och individer utan även de värderingar som det öppna samhället vilar på. Den utmanar våra värderingar i grunden. Terrorismen är också en starkt bidragande faktor till de enorma flyktingströmmar som vi har upplevt . Från de länder som har mest terrorism kommer också de största flyktingströmmarna. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Daishs terror sträcker sig över landgränserna, vilket attentaten i , , och andra städer är tragiska exempel på. Organisationen har också inspirerat bestialiska dåd i bland annat och . Utskottet fördömer Daishs grova systematiska och omfattande övergrepp på de mänskliga rättigheterna och överträdelser av den internationella humanitära rätten. Daish måste motarbetas med alla tillgängliga medel. Det är välkommet att har anslutit sig till den internationella koalitionen mot Daish. Koalitionens insatser är av central vikt för att främja fred och säkerhet i främst och . Erfarenheterna av stridigheter mot Daish visar att terrororganisationen är svårslagen. inledde den irakiska armén sin offensiv mot staden i norra som kontrollerats av Daish . Detta slag kommer att vara avgörande i kriget mot Daish. Trots rapporter om ungefär 2 000 dödade Daishkrigare beräknas mellan 3 000 och 5 000 stridande Daishtrupper fortfarande befinna sig i staden. Deras taktik är att retirera, vara snabbrörliga och kunna slå till på nya platser allteftersom offensiven kommer längre och längre in i staden. Vi debatterar som sagt regeringens förslag om ett fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . kan och ska hjälpa till i kampen mot Daish. bidrar med en styrka bestående av ungefär 35 personer – mandatet är högst 120 – för att utbilda irakiska säkerhetsstyrkor som i sin tur bekämpar Daish i norra . Av allt att döma har den svenska militära utbildningsinsatsen fungerat väl, och enligt regeringen finns ett behov av och en efterfrågan på ett fortsatt och utökat svenskt militärt utbildningsbidrag. Jag har tidigare i denna kammare välkomnat insatsen, men jag har också sagt att kan och ska göra mer. Därför vill jag ta tillfället i akt och förtydliga utskottets förslag till riksdagsbeslut som i praktiken innebär att regeringen måste återkomma till med en ny proposition om mandatet som helhet för att man ska kunna påbörja verksamhet på en annan plats än där det svenska bidraget nu verkar. Som jag har försökt att beskriva verkar de svenska soldaterna i svåra och farliga förhållanden. När bemyndigar regeringen att sända en svensk väpnad styrka utomlands är det ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Det betyder att måste ha kännedom om hur och var det svenska bidraget ska verka. I både propositionen och under de föredragningar som vi i utskottet har fått har informationen till oss inte varit tillräcklig om var det svenska styrkebidraget skulle vara verksamt, förutom i norra . Utskottet är därför inte berett att tillstyrka en utvidgning av det geografiska operationsområdet för det svenska styrkebidraget. Internationella fredsfrämjande insatser är alltid viktiga, och de är inte utan risker. Med tanke på hur mycket vi begär av de kvinnor och män som vi sänder ut på dessa insatser måste grunda sina beslut på så god och uttömmande information som möjligt. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Jag vill passa på att peka på det utskottet föreslår som ett tillkännagivande till regeringen. Det handlar om att också denna militära insats måste utvärderas. Det förutsätter att regeringen kommer att komma tillbaka till och beskriva detta i en återrapport. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 134 (SD): deltar i den militära utbildningsinsats som den internationella koalitionen mot IS bedriver i efter irakisk inbjudan. Koalitionen bedriver utbildning bland annat i , där irakiska försvarsstyrkor tränas av den svenska insatsen i sjukvård, krigets lagar, strid i bebyggelse samt detektering av improviserade sprängladdningar. Utbildningen och rådgivningen har tagits väl emot av de irakiska försvarsstyrkor som stöder i norra . Från sida har vi varit och är fortfarande positiva till insatsen, trots att vi gör avsteg från vår egen princip om att internationella engagemang när det gäller att skicka militär utomlands ska ske under FN-flagg. Vi menar att situationen i i högsta grad berör oss alla. Vi har blivit påminda om just detta genom olika händelser i . Fruktansvärda terrordåd har utförts av Islamiska staten, inte bara i och utan även på europeisk mark, och vi har sett en invandringsvåg av sällan skådad omfattning till och inte minst till . har vi kunnat ta del av hur personer bosatta i och övriga åkt ned till och för att strida för terroristerna. Därför är det angeläget att också deltar i kampen mot terrorismen på alla olika plan, såväl här hemma i som internationellt. härjningar har orsakat ett närmast ofattbart lidande för det irakiska folket i allmänhet och dess etniska och religiösa minoriteter i synnerhet. intog näst största stad 2014 kunde vi läsa i världspressen om hemska övergrepp på de uppskattat 35 000 kristna invånarna, av vilka i stort sett alla tvingades lämna staden. fanns det ca 1,2 miljoner kristna bara i , men många har tvingats fly, och antalet uppskattas ha sjunkit så lågt som till 180 000, kanske färre. Men även andra minoritetsgrupper, som yazidier, mandéer, turkmener, judar, romer och shabaker, vilka dessutom är betydligt färre till antalet, har råkat mycket illa ut. Kriget har skapat en på vissa platser mycket allvarlig humanitär situation. är över 10 miljoner människor i behov av humanitärt stöd, som Ochas sammanställning visar att hjälporganisationer sammanlagt efterfrågar för att hantera situationen. Här måste jag betona att det mot denna bakgrund är närmast ofattbart vilken invandringspolitik som har bedrivit och som gör att man tvingas skära 8 miljarder ur biståndet. Det är en summa som skulle kunna täcka hela den humanitära insatsen. Det är vår fasta ståndpunkt att regeringen borde använda begränsade resurser där de gör mest nytta och kraftigt öka stödet till humanitära insatser i krisens närområde. För att bli en effektiv isbrytare menar vi att det behövs ett mycket bredare spektrum av åtgärder, både i och i . är en i många avseenden problematisk statsbildning. Landets gränser speglar inte någon naturlig avgränsning av folkgrupper utan är snarare en godtycklig indelning gjord av europeiska kolonialmakter. Eftersom är ett lapptäcke av folkgrupper som visar uppenbara svårigheter att samexistera fredligt behöver landet en konstitutionell lösning som tar hänsyn till dess minoriteters legitima krav på utökat oberoende. Eftersom politiken i är starkt etniskt betonad är det varken rättvist eller ändamålsenligt att en grupp ska behöva luta sig mot en annan för sitt militära försvar. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i invaderade norra och Nineveslätten 2014 flydde de kurdiska styrkorna och den nationella irakiska armén.