prot · H40934 · 2016-11-24 00:00:00 — Vuxenutbildning är viktig som en nödvändig grund för arbete, en plattform för fortsatta studier och en väg ut ur arbetslöshet. Man får möjlighet att skaffa sig ny kompetens eller ny yrkesutbildning. Vi vet att andelen jobb som enbart kräver kort utbildning minskar i rasande takt. Trots denna vetskap finns det partier och organisationer som ständigt återkommer till att regeringen måste skapa möjligheter för människor att ta dessa enkla jobb, som alltså inte finns utan som ska skapas. Jag kan tycka att det är ungefär bättre att rusta människor för att ta jobben som kräver mer utbildning, mer bildning, mer av ungefär allt. Det är en anledning till att socialdemokratiska regeringar har drivit på frågan om utbildning och bildning för alla, inte bara för några få. Vi vet att människans frihet är beroende av möjligheten att göra fria val, att kunna försörja sig själv och vara en självständig person. För det krävs det återkommande möjligheter i livet. Vuxenutbildning är nästan det bästa som finns. Det innebär en möjlighet att igen och igen bygga upp det som man kanske har missat i grund- eller gymnasieskola, av olika anledningar. Som deltagare i vuxenutbildning ges man möjlighet att öka sin personliga frihet. Tillsammans med människor man kanske inte skulle ha mött annars får man möjlighet att diskutera kunskap och vardagens utmaningar. Den här regeringen tycker att det är viktigt att man kan utbilda sig hela livet. Då måste också systemen för det följa med. Det handlar om allt från att det ska vara så enkelt som möjligt till att det studiesociala följer med. Det handlar om att det finns bidrag och lån och att man har rätt att vara tjänstledig för studier. Det är viktiga saker, när man väl bestämmer sig för att göra om utifrån den väg man en gång valt. Om vi menar allvar med det livslånga lärandet är vuxenutbildning en oerhört viktig pusselbit som måste fungera. Jag vill avsluta det här anförandet med att trycka på några saker i betänkandet. Förslaget ger en utökad rätt att delta i vuxenutbildning i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskoleutbildning eller yrkeshögskoleutbildning. Det öppnar alltså dörrar som varit stängda. Det är bra. Det innebär till exempel att en person som gått samhällsprogrammet nu kan plugga på komvux för att bli behörig till studier på . Vi vet också att vuxna med funktionsnedsättning generellt sett har en lägre utbildningsnivå och svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än andra. Det är en utmaning. En utökad rätt till utbildning som ger livslång möjlighet att påbörja sin utbildning kan gynna denna grupp särskilt mycket. Det är riktigt bra. Rätt till behörighets-givande utbildning inom komvux En utvidgad rätt till utbildning tar bort den orättvisa som tidigare funnits i fråga om vilken utbildning man har tillåtits delta i beroende på var man bor. Att vara garanterad tillgång till behörighetsgivande utbildning förenklar framtida möjliga byten av yrkesbana. Det gynnar både individ och samhälle. : av alla som kom till vårt land under den stora flyktingvågen är och har ett långt yrkesliv framför sig. Den här förändringen kommer att bidra till att ge dem bättre möjligheter att bygga på och ställa om det de har med sig i sina ryggsäckar. På det sättet kan de ta plats på arbetsplatser runt om i vårt land där de så väl behövs redan och kommer att behövas framöver. Vi behöver fler vägar till utbildning och arbete för vuxna. Därför är det bra att vi med detta förslag öppnar för just det. 25 (C) replik: Jag vill börja med att yrka bifall till Alliansens reservation, vilket jag missade att göra i mitt anförande. Det var intressant att lyssna på . Det här är frågor som ligger mig varmt om hjärtat. Men när jag läser i betänkandet reagerar jag på en sak. På s. 14 står det: ”Enligt utskottet är en högre utbildning i många fall en förutsättning för att få ett jobb.” kan vi i rekryteringsenkäter från näringslivet se att det som efterfrågas mest är personer med kompetens från de gymnasiala yrkesutbildningarna. Det är oerhört viktigt att stärka möjligheten för fler att söka de utbildningarna. Det lyfte jag också fram i mitt anförande. är det för få studenter som väljer yrkesutbildningar på gymnasienivå. Därför måste det finnas möjlighet att läsa in det inom vuxenutbildningen. Det är en viktig fråga, just för att vi ska kunna möta den bristen. Alternativet är att vi hämmar företagens utveckling och därmed tillväxten och svensk konkurrenskraft. Av dem som svarat på rekryteringsenkäten söker personal med kompetens som bygger på gymnasial yrkesutbildning, och söker personal med högskolekompetens. Vill och att samtliga ska läsa en högre utbildning? Enligt texten i betänkandet anser ni att högre utbildning är en förutsättning för att man ska få ett jobb. 26 (S) replik: Jag tycker nog att betänkandet ganska väl tydliggör vad vi tycker. Utbildning är viktigt, och ser jag också att det står högre utbildning. Enligt EU kommer de jobb som kräver en lägre utbildning att försvinna och de jobb som kräver en högre utbildning att bli fler och fler. Vi måste ta höjd för att det kommer att hända saker. Vi ser att jobb som fanns finns inte . Det var då sådana jobb som krävde lägre utbildning. Vi vet att gymnasial yrkesutbildning är jätteviktig. Det därför som vi har kämpat för att ändra på det som hände under den förra mandatperioden, att elever inte sökte gymnasial yrkesutbildning på grund av de förändrade regler som parti var med och införde. Det ska vara attraktivt att söka gymnasial yrkesutbildning. Rätt till behörighets-givande utbildning inom komvux Självklart är det viktigt att ha en högre utbildning, och där ingår naturligtvis yrkesutbildningar. 27 (C) replik: Det som företagen efterfrågar, och som jag visade både i mitt anförande och i replikskiftet, är just personer med utbildning på gymnasial nivå och framför allt personer med gymnasial yrkesutbildning. Om ännu fler ska gå högre utbildning försämras matchningen på arbetsmarknaden ännu mer. Därmed riskeras vår konkurrenskraft och möjligheten för företagen att rekrytera den arbetskraft som de behöver. Då måste utbildningssystemet bättre matcha detta. Det finns en utmaning när det gäller högre utbildning. Det är bra att många i får möjlighet att söka sig dit. Utifrån den tidigare debatten om yrkeshögskola vill jag lyfta in den aspekten att högre utbildning inte bara är akademiska utbildningar, utan också yrkesinriktad utbildning är bra. Men det är inte hela verklighetsbilden. Företagen efterfrågar också annan arbetskraft. Utmaningen på arbetsmarknaden är dålig matchning, vilket skapar undanträngningseffekter i olika avseenden. Då behövs det ett bra utbildningssystem som möter dessa behov. Utifrån resonemanget uppfattade jag inte att Socialdemokraterna är måna om att möta arbetsmarknadens behov, utan de sätter sitt fokus på att alla ska ha en högre utbildning, trots att det inte är det som företagen efterfrågar. 28 (S) replik: Jag tycker nog att lägger ord i munnen på oss som vi aldrig har sagt, alltså att vi bara satsar på högskoleutbildning. Så är det ju inte. Det är den här regeringen som tillskapar en massa nya utbildningsplatser både på och inom högre utbildning. som alliansregeringen styrde såg vi däremot en minskning. Man satsade hellre på skattesänkningar än man satsade på utbildningsplatser. Vi gör precis tvärtom, och vi tycker att det är mycket viktigt. Vi har dessutom tillsatt en gymnasieutredning som har lämnat sitt betänkande som också lyfter frågan hur vi ska förändra så att ungdomar vill gå yrkesprogram och inte per automatik inte vågar söka yrkesutbildning för att man uppfattar det som en stängd väg. Den här regeringen har gjort precis det som efterfrågas. Det var ju som matchningen var som allra sämst. är det 120 000 fler som jobbar jämfört med . Så visst är det fler som får jobb än . 29 (MP): Vi är säkert många här som har ett eget förhållande till komvux, antingen genom egna erfarenheter eller också finns det personer i vår nära omgivning som deltagit i undervisningen eller kanske varit lärare där. Rätt till behörighets-givande utbildning inom komvux Komvux inrättades , så det har en lång och gedigen tradition. Det inrättades för att ge utbildning till de vuxna som saknade kunskaper som motsvarade eller gymnasieskolan. har tiotusentals människor tagit chansen att läsa färdigt sin grundskoleexamen eller sin gymnasieexamen för att sedan ta sig direkt ut på arbetsmarknaden eller kanske fortsätta in på en högre utbildning. En bättre satsning kan inte en stat göra än att satsa på kunskap och bildning för alla som lever i landet. Komvux är också nyckeln som öppnar dörren för den som vill byta karriär och prova på något nytt. Själv läste jag in min matte-no-kompetens på komvux i för att därefter söka in på lärarutbildningen på högskolan i . Det var fantastiskt på många sätt. Det gällde inte minst mötet med alla andra som valt att börja läsa – studerande i olika åldrar från 20 till med helt olika erfarenhet i bagaget och helt olika slutmål, men med en gemensam strävan efter en gymnasiekompetens för att kunna gå vidare i livet. Att studera som vuxen och få möjlighet att byta karriär är en investering i en människas liv som är helt ovärderlig. Jag har träffat personer som med stor övertygelse hävdat att de inte kan, att de är för gamla eller att de inte vill skaffa sig en utbildning. Jag kan säga att i de flesta fall berodde den på rädslan på att de var så rädda för att misslyckas och få bekräftat att de inte duger. Det kan vara unga människor där tiden i och gymnasiet kantats av olika bekymmer både i skolan och utanför. Vi vet att ungdomar drabbas olika hårt av puberteten, och det kan vara svårt att komma tillbaka i personligt kaos. Komvux blir för många av dem en vändpunkt i livet, en andra chans och det ger dem möjlighet att ta sig vidare för att uppfylla sina drömmar om att läsa vidare, få en yrkeskompetens och komma ut på arbetsmarknaden. Att inte ge dem denna chans kan i förlängningen leda till långtidsarbetslöshet och personligt lidande som samhället behöver arbetskraft. Det är därför otroligt viktigt att tillgången till vuxenutbildning förstärks. Regeringen vill ge alla rätten att uppnå grundläggande behörighet till högskolan. Det innebär inte att alla måste läsa på högskolan, som det ibland låter från oppositionen. Det innebär inget annat än att alla får en möjlighet, att alla har rätten att läsa in grundläggande högskolebehörighet, en behörighet som ofta är ett grundkrav i många branscher för att över huvud taget få ett jobb. Om den enskilde sedan vill läsa vidare är det upp till var och en, men dörren är öppen! Den är inte stängd. En utökad rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux är därför nödvändig för att på ett bättre sätt tillgodose samhällets och individens behov. En vuxen som är behörig att delta i komvux på gymnasial nivå, men som inte har klarat av att nå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjats på grundnivå, bör ha rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet. En sådan rätt skulle också innebära en mer likvärdig tillgång till vuxenutbildning i hela landet. Ett exempel på en grupp som har sämre tillgång till komvux på gymnasial nivå är de som har fullföljt utbildning inom gymnasieskolan, till exempel på ett högskoleförberedande program, men som är i behov av ytterligare kurser för att uppnå behörighet till utbildning inom högskolan eller . Dessa personer är inte prioriterade vid urval till komvux på gymnasial nivå och i vissa kommuner är det därför inte säkert att de antas till en sådan utbildning, trots att de behöver utbildningen för att få behörighet till eftergymnasiala studier. I enstaka kommuner tycks dörren till komvux vara helt stängd för dem som redan har en genomgången gymnasieskoleutbildning. Rätt till behörighets-givande utbildning inom komvux Att inte ha gymnasieexamen gör det svårt att få ett arbete, det gör det också svårare att komma in på utbildningar. Det är det som vi vill förändra. Att studera på komvux kan leda hur långt som helst, till och med till finansministerposten. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 30 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Frågor besvaras av utbildningsminister , statsrådet , miljöminister och statsrådet . Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 31 (M): Krisen på den svenska bostadsmarknaden griper omkring sig, spiller över på i stort sett alla övriga samhällsområden, hämmar alla övriga delar av och drabbar allt fler människor. Just därför, herr talman, är det dubbelt så anmärkningsvärt att det trots den värsta krisen på den svenska bostadsmarknaden inte funnits någon svensk regering som har lagt så få förslag för fler bostäder i som den nuvarande. Särskilt hårt drabbar detta de delar av som är i behov av att behålla sina invånare och framför allt få fler invånare, det vill säga den svenska glesbygden. Glesbygden – jag bor där själv – kan bara konkurrera med storstäderna genom ett attraktivt boende, inte genom utbud. Jag vill ställa en fråga till miljöministern. Avser regeringen att komma med förslag på hur man genomgripande kan förändra det svenska strandskyddet för att åstadkomma fler invånare i glesbygd, landsbygd och skärgårdar? 32 Miljöminister (MP): Att bostadsbristen är ett problem över hela finns det en politisk konsensus om, vilket helt enkelt beror på att det är så väldigt tydligt. Vi saknar bostäder såväl i storstäder och medelstora städer som på mindre orter. En reform som inte har fungerat för landsbygden är den som kallas för . Den rör hur man arbetar med strandskyddet på landsbygden. Reformen har inte slagit ut så som det var tänkt. Därför avser regeringen att göra en ordentlig översyn av den för att se om vi kan hitta en reform som leder till det syfte som var tänkt, det vill säga aktiv landsbygd med bostadsbyggande i hela landet. Det är en prioriterad fråga och en reform som regeringen kommer att ta tag i grundligt. 33 (M): gäller bara vissa delar av . De berörda kuststräckorna finns bara i . Hela kusten från till Forsmark i omfattas inte av . Det är andra delar av strandskyddet som måste förändras. Tror man på att hela ska kunna växa och utvecklas måste man ta ett helhetsgrepp på hela strandskyddslagstiftningen och förändra den i grunden. Tänker regeringen göra det? 34 Miljöminister (MP): De regler för strandskydd som gäller antogs av den tidigare borgerliga regeringen . som man införde nya regler bad man att ompröva samtliga beslut om utvidgat strandskydd. Detta är en reform som fortfarande genomförs. Vi har bland annat ett mycket stort antal överklagandeärenden rörande detta. Innan reformen är genomförd är det för tidigt att kunna dra slutsatsen att vi ska se över systemet igen. 35 (SD): När det gäller svensk migrationspolitik under den här mandatperioden har jag kommit att tänka på den klassiska barnvisan Prästens lilla kråka. Det börjar med symbolpolitik som gör att migrationstrycket kraftigt svänger hit. Sedan byter regeringen kurs och övergår till gränskontroller och andra regleringar som gör att migrationstrycket svänger dit. Även om inrikesministern har varit tydlig med att förra årets migrationskaos inte får återupprepas har vi också fått höra från inrikesministern att det är dags att trappa ned på våra gränskontroller. Ett sådant uttalande utgör i sig ett symbolvärde som gör att våra nuvarande gränskontroller, som är långt ifrån tillräckliga, kan upplevas som en tilldragningsfaktor för migrationsströmmar. Risken med att vi börjar trappa ned på våra gränskontroller är att migrationstrycket återigen svänger hit, och precis som i barnvisan kommer mindre kontroll över våra gränser att leda till att till slut slinker ned i diket. Kommer regeringen verkligen att börja trappa ned på våra gränskontroller? 36 Statsrådet (S): Vi är enligt de beslut från och som ligger till grund för de svenska id-kontrollerna tvungna att anpassa dem till den befintliga situationen. När vi införde gränskontrollerna hade vi en asyltillströmning på 10 000 . har vi en asyltillströmning på 400–500 . Vi ska inte ha mer gränskontroller än vad som krävs för att upprätthålla ordning och säkerhet. Vi ska ha effektiva kontroller som leder till att vi aldrig kommer tillbaka till den situation vi hade förut. Men de måste stå i proportion till behovet. Annars är risken att vi inte får ha gränskontroller alls, att EU säger nej till att vi ska ha gränskontroller. Då hamnar vi i en helt annan situation. 37 (SD): Jag tror inte att jag behöver förtydliga att anser att dagens gränskontroller är långt ifrån tillräckliga. Jag hoppas att regeringen nu inte låter sig påverkas av populistiska strömningar från som eventuellt kan äventyra situationen, så att förra höstens situation återuppstår, något som ingen av oss säger sig vilja. Stödet för stärkta gränskontroller är fortsatt från sida. Vi kommer såklart att följa regeringens agerande i den här frågan noggrant. 38 Statsrådet (S): Mycket kan man säga om ministerrådet och , men jag tror inte att de enbart är miljöpartistiska bastioner. Det är helt enkelt behovet som ska vara avgörande för kontrollernas omfattning. Därför är det viktigt att vi gör dem effektiva och ändamålsenliga och att de inte i onödan går ut över de pendlare som pendlar över . 39 (C): Jag vill ställa en fråga till om det viktiga utskottsinitiativ som vi tog i . Det handlar om att den lag vi har om arbetskraftsinvandring tyds på ett helt annat sätt än vad som var syftet. Vi behöver arbetskraft i . Vi behöver fler personer som arbetar. Vi behöver också fler personer som jobbar längre. Den lag om arbetskraftsinvandring som infördes möjliggör för personer att komma hit och börja ett nytt liv. beslutar man dock att utvisa personer som har bott i landet länge, som arbetar och som har familjen här med barn som går i skolan. Min fråga är nu till : Hur kan ministern medverka till att regeringens beslut om utskottsinitiativet genomförs skyndsamt? 40 Utbildningsminister (MP): Jag tackar så mycket för frågan. Precis som hon beskriver har vi en bred uppslutning bakom reglerna om arbetskraftsinvandring, som antogs 2008. Men vi kan nu också se var reglerna brister. Det är utifrån de reglerna som de beslut som hon beskriver fattas. Människor i som jobbar och bidrar får inte möjlighet att fortsätta göra det. Det är såklart ett märkligt avbräck, och det är anledningen till att agerat genom ett utskottsinitiativ. När tar ett sådant utskottsinitiativ i politisk bredd och det kommer till regeringen är det självklart att regeringen också ska agera skyndsamt. 41 (C): Då tar jag ministerns ord som verklighet. Vi träffar på personer – föräldrar som arbetar och barn som går i skolan – som är fruktansvärt förtvivlade över det som händer. Det får inte ske i ett land som , och därför önskar jag att ministern kunde säga att vi får ny lagstiftning på vårt bord . 42 Utbildningsminister (MP): Det kan jag tyvärr inte lova, dels för att det inte är mitt beredningsområde i regeringen, dels för att vi alla vet att detta, även om vi agerar skyndsamt, är komplicerad lagstiftning. När denna lag antogs 2008 var det ingen av oss som tänkte att den skulle få dessa konsekvenser, så uppenbarligen är det lagstiftning som är komplicerad och kan få följder som man inte förutser. Då måste man bereda det ordentligt, och det är det regeringens ansvar att göra. Vi kommer att agera så skyndsamt som det bara går, för vi ser samma problem som beskriver. 43 (V): Jag har en fråga till miljöminister . Just nu råder chockvärme på . Det är varmare än normalt , och isarna smälter fortare . På södra riskerar hundratusentals människor svält på grund av den långvariga torkan. Detta är bara två konkreta och rätt smärtsamma exempel på att klimatförändringen finns här och . i avslutades , och du, , var ju där och representerade . En av de viktiga frågorna var hur världens länder ska kunna skärpa sina nationella klimatbidrag, INDC, eftersom man konstaterat att de inte räcker, som det nu ser ut. Därför vill jag veta om ministern kommer att verka för en skärpning och förbättring av EU:s klimatbidrag. Kommer ministern också att ta initiativ till att ska ha ett eget klimatbidrag till nästa klimattoppmöte? 44 Miljöminister (MP): Tack, , för att du tar upp den verklighet som vi gemensamt lever i, där vi ser klimatförändringarna hända. är ett slags temperaturmätare, där saker syns tidigt som vi måste följa och dra lärdom av. Vi får möjlighet till det bland annat i en rapport om som presenteras av – en rapport vars tillkomst den ligger bakom. Den kommer att vara otroligt viktig. Efter , där allt inte kom på plats så tydligt som vi hade hoppats, är det viktigt att varje land och vi gemensamt inom ser över vad vi gör hemma och vad vi gör gemensamt och blir mer konkreta i de löften som varje land ger i form av INDC. Det kommer att vara en del i den klimatlag som regeringen avser att presentera. 45 (V): Det är jätteviktigt att varje land har ett ambitiöst klimatbidrag, men på den senaste klimatkonferensen hade inte vi i något eget klimatbidrag. Vi lutade oss helt och hållet mot EU. Vi var blott ett eko från . Det tycker inte jag räcker om man ska vara en föregångare på detta område. Så min fråga var om vi kommer att ha ett eget klimatbidrag till nästa klimattoppmöte och om ministern kommer att ta initiativ till att förbättra EU:s nuvarande klimatbidrag, för det räcker inte. 46 Miljöminister (MP): Ett huvudfokus för regeringen i vår klimatpolitik är att verka på den europeiska arenan och skärpa de gemensamma verktyg vi har i och också de gemensamma åtagandena. Det är det absolut viktigaste. Vi ska också agera hemma. Hur vi ska agera och vad vi ska göra i ska vi presentera i den klimatproposition som vi har aviserat till i vår. 47 (L): Det är känt att inrikesministern har förtroende för rikspolischefen. Men poliskrisen är ett faktum: slutar tre poliser i sitt yrke, och vi har fått färre poliser och färre poliser i yttre tjänst . Inrikesministern brukar oftast hänvisa våra frågor till , men jag menar, herr talman, att regeringen och ytterst inrikesministern kan påverka villkoren för polisen genom ekonomin. Vi har fått reda på att regeringens tillfälliga medel inte finns med kommande år och att stora besparingar väntar bland annat för Region och . Mot bakgrund av den allvarliga situationen i och de generellt bristande resultaten inom blir min fråga till inrikesminister : När kommer den satsning som regeringen har aviserat, och hur kunde en polissatsning plötsligt bli besparingar? 48 Statsrådet (S): Den första frågan till måste lyda som följer: Anser inte du, , att de poliser som jobbar på Säkerhetspolisen är poliser? De siffror som du nämner bygger nämligen på att två tredjedelar av dem som slutar vid polisen antingen börjar jobba på Säkerhetspolisen eller går i pension. var Säkerhetspolisen en del av . är man två olika myndigheter, och de poliser som jobbar på Säkerhetspolisen räknar alltså som poliser som har slutat. Vi har redan levererat mer pengar till polisen, och vi har ökat antalet civilanställda. Vi ska ha snabbare lagföring, och vi ska ha tuffare påföljder. 49 (L): Det är två olika budgetposter och två olika myndigheter. Alla poliser har inte gått till Säkerhetspolisen, utan många har gått till det privata eller till andra myndigheter. Men jag har fått information från chefer och även från ekonomer om att kostymen för svensk polis ska dras ned. Anslaget bara till Region minskas . Utöver detta ska Region spara . Vart tog regeringens och Socialdemokraternas satsningar på polisen vägen? 50 Statsrådet (S):