prot · H30961 · 2016-02-02 00:00:00 — Det jag väntar på nu är att här och även i arbetsmarknadsutskottet se regeringens förslag till fler jobb. 19 (S): Det är bra att vi är överens om det. inser att med västvärldens lägsta andel enkla jobb har den högsta sysselsättningsgraden. Då har blivit lite klokare under dagens debatt, och det var skönt att få medverka till det. Det bjuder jag på. har den högsta sysselsättningsgraden beroende av socialdemokratisk utbildningspolitik som partikamrater har röstat emot varenda gång. Varenda stor utbildningsreform som har höjt utbildningsnivån i det här landet har och den svenska högern röstat emot. Därför har den högsta sysselsättningsgraden. Varenda jämställdhetsreform, fru talman, som socialdemokratiska regeringar har genomfört för att kvinnor ska kunna komma ut på arbetsmarknaden och som gjort att vi har den högsta sysselsättningsgraden har och hans högermän i den här kammaren röstat emot. Det är oerhört viktigt att vara korrekt med historieskrivningen. Jag är ändå tacksam och tycker att det är trevligt att jag har fått bidra till att höja bildningsnivån hos . Han har sett sambandet mellan att ha västvärldens lägsta andel enkla jobb och västvärldens högsta sysselsättningsgrad. 20 Arbetsmarknadsminister (S): Det är en viktig sak som skiljer sig mellan mig och . Jag sätter inte likhetstecken mellan arbetsmarknadspolitiska åtgärder och jobb. Det viktigaste är alla de jobb som växer fram på arbetsmarknaden ute i företag, i kommuner och i myndigheter och att säkerställa att jobben kan fortsätta att växa och att arbetsgivare kan hitta rätt personer att anställa. Under den gamla regeringen var det likhetstecken mellan arbetsmarknadspolitiska åtgärder och jobb, precis det som pekade på. Då var det viktigare för Arbetsförmedlingen att ha ett visst antal personer i varje åtgärd än att svara mot arbetsgivarnas behov av rekrytering. Den politiken har vi nu lagt om. Det finns inget egenvärde i att människor är i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, om det inte krävs för att komma i arbete. Matchning är den viktigaste uppgiften för Arbetsförmedlingen. hänvisar igen till lägre arbetsgivaravgift för unga. Det är nästan pinsamt. Det är en bevisat dyr och misslyckad åtgärd. kunde vi höra här om vilka förfärliga konsekvenser det skulle bli med en ökad arbetslöshet, om man skulle återställa arbetsgivaravgiften till normala nivåer. Resultatet har blivit det motsatta. Jag säger inte att arbetsgivaravgiften inte har betydelse för sysselsättningen; det har den. Men man måste väga kostnaderna mot effekterna, och det var en bevisat dyr och ineffektiv åtgärd som har fått betalas av andra. Vi har hört många förslag från . Men vi har inte hört någonting om etableringsreformen, som genomfördes man hade i regeringsställning, som just skulle hjälpa nyanlända i arbete. Jag förstår varför. Det är en reform som har betydande svagheter. kommer det en lång rad olika förslag, men vi vet vad som gäller om får möjlighet att regera. Det är skattesänkningar och nedskärningar, och det är inte bra för jobben. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellationerna 2015/16:298, 300 och 306 om kärnkraften, effektskatten och jobben 21 Statsrådet (S): har frågat närings- och innovationsministern vad han avser att göra för att ska klara den viktiga omställningen och värna som företagarland. har också frågat vilka åtgärder som ministern kommer att vidta för att säkerställa att besluten inte kommer att äventyra den svenska elförsörjningen och därmed slå mot industrijobben. Interpellationen har överlämnats till mig. har frågat mig vilka andra åtgärder, förutom effektskatten, som jag och regeringen kommer att vidta för att förhindra att reaktorerna stängs ned. har frågat mig vad jag avser att göra för att trygga svensk klimatsmart elförsörjning årets och om jag avser att agera för att avskaffa effektskatten och när ett sådant beslut kan förväntas. De frågor som ställts berör samma ämnesområde, vilket föranleder att jag ger ett samlat svar. , och tar alla upp viktiga frågor, från arbetsmarknads- och energisynpunkt men också utifrån konkurrenskraft. Regeringen anser att läget bör tas på allvar. Regeringen följer noggrant frågan om kärnkraftens lönsamhet. Regeringen ser behoven av stabil tillgång till el. Denna fråga är viktig i energisamtalen, också mot bakgrund av kärnkraftsägarnas signaler att fler reaktorer än de fyra aviserade har lönsamhetsproblem. Det var just mot bakgrund av de stora förändringarna inom energisektorn som regeringen tillsatte en . I direktiven till framgår att det ska göras en översyn av energipolitiken som omfattar långsiktiga förutsättningar för produktion, överföring, lagring och användning av energi. Arbetet tar ett systemperspektiv för att säkerställa ett hållbart och konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av energi. I det arbetet ingår allt från att se över förutsättningarna för de enskilda kraftslagen till att genomlysa hela marknadens utformning. Alla de stöd, skatter och regler som hänger samman med energisystemet är uppe för diskussion inom ramen för . Vår viktigaste uppgift är att skapa en bred politisk uppgörelse som långsiktigt säkrar elförsörjning på ett sätt som gynnar såväl den svenska industrin och svenska hushåll som miljön och klimatet. Regeringen avser att diskutera med övriga partier i hur detta kan genomföras. 22 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Som framkom här ställde jag interpellationen till näringsminister . Jag frågade: Vad avser näringsministern att göra för att ska klara den viktiga omställningen och värna som företagarland? Jag frågade också vad man avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att den svenska elförsörjningen inte äventyrar industrijobben. Statsrådet konstaterar i sitt svar att frågorna berör samma ämnesområde. Jag konstaterar: Det gör de, men vi har lite olika infallsvinklar på en allvarlig fråga. Konkurrenskraft och arbetsmarknad är min ingång. Och svaret som jag utläser är att frågan är viktig i energisamtalen. kunde vi läsa rubriken: Industrin till attack mot regeringens energipolitik. ”Regeringens energipolitik får svidande kritik av svensk basindustri sedan gjort klart att fler kärnkraftsreaktorer kan tvingas att stängas. måste effektskatten bort, är budskapet från en hårt prövad bransch.” Jag undrar: Vad svarar statsrådet på detta? Hur tänker statsrådet och regeringen lösa den här frågan? Ute i verkligheten kommer dessa starka signaler om hur läget ter sig. Statsrådet säger själv att kärnkraftsägarnas signaler att fler reaktorer än de fyra aviserade har lönsamhetsproblem är viktiga i energisamtalen. Vad kommer att ske konkret? Vad kommer att hända här och ? Regeringen ser behoven, säger statsrådet, av stabil tillgång till el. Är ni i regeringen då beredda att lösa det uppkomna läget och hitta en lösning här och – eller när då? Tar statsrådet signalerna på allvar, eller blir samtal och det ständiga svaret? Mina partikamrater i skrev en längre debattartikel om när kylan slår till. De skrev att den kalla delen av året och även är industrin beroende av energi. En central fråga är att säkra energitillförseln, och för det behövs det en bas. Det är en bas som rycks undan utan att det finns en säker elförsörjning i dess ställe. Eller har regeringen en säker och stabil linje när det gäller tillgång till el? , energidirektör på , säger i en intervju att det är mycket olyckligt att regeringen valt att införa en effektskatt på ett enda energislag. Det håller jag med om. De som skriver olika artiklar har en och samma linje. De anser att regeringen måste agera och visa handlingskraft för att inte äventyra svensk industri och näringslivet. Är beredd att göra detta här och ? När det gäller som industrination förutsätter det att det finns en trygghet i systemet. Vi vet att det medför stora kostnader om det sker ett elavbrott. Man kan titta på kostnad och ersättning . Man får 24, och effektskatten är ungefär 8. Näringslivet är oroligt. Det är jag också. Regeringens svar att man noggrant följer frågan om kärnkraftens lönsamhet tycker jag är vagt då signaler har kommit och finns här och från näringslivet. har varit tydligt. Industrin och näringslivet är tydliga. Men hur ser läget ut? Vad innebär det att regeringen följer kärnkraftens lönsamhet? Det skulle jag vilja veta. Historien upprepar sig vad det gäller processer i Socialdemokraternas hantering, som jag ser det. Det är inte undra på att jag började tänka på , som stängdes. Den ena reaktorn togs ur drift 1999, den andra 2005. Och – det finns ett stort ”och” – det var inte något utbyggt för att ersätta kärnkraften när detta gjordes. Är det detta läge vi nu ser framför oss? Eller kommer det att finnas en bro över till vägen där borta, eller tar man bort bron innan man har börjat bygga vägen? Vad blir svaret för industrin, näringslivet och inte minst folket och arbetstillfällena? 23 (M): Tack, statsrådet, för svaret! I går var jag i och i . Jag tittade på datacentrer. Det är en spännande ny bransch som växer fram i . Det är flera stora internationella företag som har etablerat sig i norra . Det är bland annat Facebook – det är väl flaggskeppet bland dem. De har stora byggnader med många servrar. Det är en väldigt elintensiv bransch. Vi har en del konkurrensfördelar. Det är därför de etablerar sig här. Vi har kylan – den är gratis. Vi har också en trygg elförsörjning till rimliga priser och till konkurrenskraftiga priser, speciellt , får man väl säga. Och vi har mycket mark till ganska låga priser. Det här är en jätteintressant bransch med tanke på att mängden data i världen växer. Det kan komma att bli väldigt många nya etableringar i norra såväl som i, kanske, hela . Det är en framtidsbransch för . Det är naturligtvis också en elintensiv bransch. var jag i och besökte en annan elintensiv bransch. Jag var på . Pappersbruk får man säga är en traditionell svensk bransch, och där är energikostnaden ofta en väldigt hög andel av den totala kostnadsmassan. På flera av pappersbruken överstiger elkostnaden personalkostnaden. är alltså en mycket viktig råvara, och det är mot den bakgrunden som jag är oroad över utvecklingen av elsituationen i , framför allt när det gäller kärnkraften. Vi riskerar att se en situation där bruken i till exempel tappar i konkurrenskraft eller där den framväxande datacenterbranschen bromsas in som ett resultat av det vi ser på elsidan just . Då är det lite förvånande att det är ganska tomt på svar i det jag läser och hör från ministern. Det är så att säga någon annan som ska lösa uppgiften. Allt ska puttas in i . Detta är lite förvånande, för jag tror att det är mer bråttom än så. Jag välkomnar att ministern har varit lite tydligare i medierna. I en artikel i från står det att läsa följande citat från ministern: ”Jag är noga med att framhålla att de återstående sex reaktorerna behövs som en brygga in i ett förnybart system . Därför kommer vi att försäkra oss om att så blir fallet.” ”att försäkra oss.” Jag välkomnar det. Jag gillar det och tyckte att det var bra. Betyder detta att regeringen har tänkt sänka effektskatten redan i vårbudgetpropositionen? Det hade jag gärna velat ha svar på, och det är lite det jag har förutsatt när jag ställde min interpellation. Framför allt har jag dock frågat vad regeringen har för andra svar på vad man tänkt göra för att säkra kärnkraften och de återstående reaktorerna. Jag vill uppmana er som tittar på detta, både här i kammaren och möjligtvis på tv, att lyssna på ministerns svar. Har ministern tänkt ta ansvar och försöka lösa situationen , eller kommer ministern och regeringen att putta frågan vidare in i ? 24 (L): Vi var flera som med förskräckelse läste nyheterna . Det är väl också talande att det är så många interpellationer om effektskatten och kärnkraften just . Där annonserades nämligen att samtliga svenska kärnkraftsreaktorer kan behöva tas ur drift . Det är väldigt snart, och jag tror att många svenskar satte kaffet i halsen. Men för oss som har arbetat med energipolitik ett tag var det egentligen ingen nyhet. Vi har ju fått signaler från kraftbolagen om att lönsamheten är dålig. Det måste även energiminister ha vetat om. Svenska kraftnäts har varit tydlig med att svensk elförsörjning är hotad om samtliga reaktorer stänger ned. Men trots dessa signaler och trots historiskt låga elpriser valde regeringen ändå att höja effektskatten . Den liknelse som ligger nära till hands är bilden av en struts som hoppas att om han stoppar huvudet tillräckligt långt ned i sanden kommer ingen att märka honom. Om man bara pratar tillräckligt ofta om förnybart kommer kanske hotet om kärnkraften att försvinna. När beskedet från kom var vi många partier i som krävde ett krismöte om kärnkraftsfrågan. Vad skulle det vara för nytta med att prata om framtidens energipolitik om regeringen redan gjort sig av med en tredjedel av produktionen? Vår önskan om ett krismöte förblev ohörd, men vid nu hoppas vi få diskutera frågan om effekten och kärnkraften – nästan en månad . I sitt interpellationssvar hänvisar energiministern till , men att vänta med att hantera kärnkraftskrisen till , när vi ska vara klara med vårt arbete, är inte riktigt seriöst. Frågan om effektskatten måste lösas , som har varit inne på, kanske till och med eftersom vi vet att kraftbolagen måste fatta sina investeringsbeslut redan kring maj månad. Jag har i interpellationssvaret inte fått besked från energiminister om vad regeringen tänker göra för att värna svensk elproduktion. Löfven uttalade sig om att regeringen kunde tänka sig att sänka effektskatten. Är detta regeringens politik, eller var det bara tomt prat för att lugna massorna? Vi kunde läsa att ordförande efterfrågar att effektskatten avskaffas och att satsningar görs på forskning om den nya generationens kärnkraft. Metallbasen vädjade till regeringen att upphäva det ”tankeförbud” om ny kärnkraft som finns igen. Jag håller med . Frågan är om gör det. Tycker energiminister att LO har rätt eller fel? 25 Statsrådet (S): Tack till interpellanterna för viktiga inlägg i en väldigt viktig debatt och diskussion! el- och energiförsörjning är central för vårt sätt att leva, för vår förmåga att få nya jobb, för att öka tillväxten i landet och för våra exportinkomster. Basindustrin är på det sättet väldigt viktig. Den här debatten är inte ny. Den har fortgått . Vi har haft träta om kärnkraften, och det har förlamat energipolitiken . Vi har haft råd med det, för de facto har energiförsörjningen ändå fungerat ganska stabilt . Men jag skulle vilja säga att nu är det allvar. sker det nämligen väldigt snabba förändringar i energisektorn. Globalt ser vi en fantastisk teknikutveckling inom alla delar av energisektorn. Det märks på oljepriset, som är det lägsta på mer än . Det märks på vindkraften, där produktionskostnaden har fallit det . Produktionskostnaden för solceller har fallit . Det märks på överföring och smarta nät. Det märks på lagring, som har blivit mycket billigare. Det märks på digitaliseringen, som ger ett internet of things med helt andra möjligheter till effektivisering. Lägg därtill, fru talman, en utveckling i som har drivits fram av såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar som har inneburit att vi har ökat produktionen av elektricitet i det här landet med . har vi genom energieffektiviseringar i industrin och i hushållen lyckats minska användningen med , det vill säga ett netto på . Resultatet av såväl de globala som de nationella förändringarna är väldigt låga priser. De här låga priserna har fått konsekvenser inte bara för kärnkraften utan för hela energisektorn. rapporterade att Statkraft, det norska energibolaget, fryser alla investeringar i vindkraft. kom kärnkraftsägarna med besked om att de återstående kärnkraftsreaktorerna har lönsamhetsproblem. I dagens är det vattenkraftsägarna som säger att med de här priserna och de förutsättningar som finns är det väldigt svårt att få ihop lönsamheten. Jag vill med detta säga att detta är mycket mer komplicerat än att bara reduceras till en enda liten fråga om en enskild skatt. Jag tror att läget är sådant att ingen enskild regering, varken en minoritetsregering eller en majoritetsregering, har möjlighet att lämna de långsiktiga besked som energisektorn behöver för att säkra de investeringar som är nödvändiga för att se till att vi alltid har el till konkurrenskraftiga priser. Den enda möjligheten för att skapa den typen av långsiktiga förutsättningar tror jag är att vi gör det tillsammans. Jag tror att detta är ett historiskt tillfälle att faktiskt över blockgränsen i resonera sig fram till långsiktiga förutsättningar så att vi alltid kan säkra el till såväl basindustrin som våra hushåll. Regeringen är beredd att vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma detta, och det är därför vi har sagt att vi ser fram emot att diskutera det här. Alla åtta partier i ingår ju i kommissionen. Jag ser också framför mig att vi har de här diskussionerna skarpt i kommissionen så att vi kan lämna de besked som energisektorn behöver. Jag tror att vi bara kan göra detta gemensamt. 26 (M): Det märks, säger energiministern. Han tar upp ändrad teknik och ändrade globala förutsättningar och gör en omvärldsanalys, bland annat att det är svårt att få ihop lönsamheten. Det är mer komplicerat än att det handlar om en skatt. Den skatten har hamnat på ett energislag, och den har varit kännbar under de förutsättningar som den socialdemokratiska regeringen har skapat tillsammans med . Långsiktighet är en sak. Det krävs samtal, diskussioner och bra politik på energiområdet för framtid. Men det sker saker här och , och de sker . Jag skulle önska att energiministern kunde säga att ska ha en säker väg framåt, och därför ska inte svensk industri och svenskt näringsliv äventyras vi arbetar med förändringar och nya möjligheter på energimarknaden. Jag skulle önska att han svarade att vi ska vara tydliga med att inte försätta landet i en svår situation utan steg för steg finna en väg framåt. Skatten har pålagts av regeringen direkt, även om regeringen säger att man inte har gjort det. Man har tagit ut en energiskatt på kärnkraften. När departementen gjorde sina analyser på området måste man ha räknat ut att om steg A görs hamnar man på steg B. Om man inte kan räkna ut att subventioner på andra energislag och en effektskatt på kärnkraft leder till att något kommer att hända på området är det inte mycket med den analysen. Eller så vill regeringen inte bekänna att det finns olika svar på frågorna, och därför hänvisar man till att har fattat beslutet. Det är klart att det är så, men är inte tondövt för den politik som regeringen för. Hur kommer industri och näringsliv att kunna agera, energiministern? Kommer det att finnas en säker politik för energin i vårt land? 27 (M): När statsrådet beskriver hur frågan ska lösas ska det ske tillsammans. genomförde regeringen en ensidig kraftig höjning av effektskatten i budgeten. Skatten höjdes utan diskussion i kommissionen. när regeringen vill sänka skatten ska det vara en uppgift för kommissionen. Vill regeringen sänka skatten? Det vore trevligt att höra ett ja eller nej på den frågan. I så fall kan ni ju göra det själva. Det finns en tydlig poäng i det statsrådet säger, nämligen att det inte bara är effektskatten som kommer att lösa hela situationen. Jag delar den uppfattningen. Men låt oss börja här och . Interpellationerna handlar om effektskatten. Låt oss börja med att titta på den. Vi menar att den kan sänkas redan med den nuvarande budgeten. Återställ skatten till den nivå den hade innan den socialdemokratiskt ledda regeringen valde att höja den. Här behövs ingen . Det behövs handling från regeringens sida . I ett nästa steg vill vi från att man ser över utformningen av effektskatten. Det kan möjligtvis göras i kommissionen eftersom det är en mer långsiktig fråga, men själva effektskatten behöver sänkas . Vilka andra förslag har regeringen att skjuta in i diskussionen om hur vi ska lösa elsituationen? Det är en fråga jag ställer som jag inte heller får något svar på. Det vore intressant att höra ministern ge några förslag. Jag noterar att kommer upp även i denna debatt. Det har den gjort tidigare i kammaren. Jag har också några klipp här, bland annat det som har nämnts från . , förbundsordförande i , skrev på debattsidan i under rubriken ”Stoppa nedläggningen av dagens kärnkraft”. Där kan vi läsa följande: ”Befintlig kärnkraft behöver användas livslängden ut och ett villkor för det är att effektskatten på kärnkraft tas bort. Ett sådant besked är oerhört viktigt. Då kan industrin lita på att det även kortsiktigt finns säker och prisvärd tillgång till el.” Anser ministern att från har rätt eller fel? Det finns en förstasida från , . Där finns den stora rubriken ”S redo att sänka skatt”. Det gäller kärnkraften. Det finns en bild på , som uttalar att det finns en ny verklighet. Jag delar synen att det finns en ny verklighet. Vad säger ministern? Har statsministern rätt eller fel? 28 (L): Energiministern säger bland annat att debatten inte är ny. Jag skulle vilja hävda att den här diskussionen ändå är unik. Den kris som råder inom kärnkraften har inte funnits sedan kärnkraften byggdes upp. Det vi ser är ett hot mot samtliga reaktorer. Vi ser inte ett hot mot att stänga på grund av ett politiskt beslut eller att fyra reaktorer är hotade. Det oroväckande beskedet från var att samtliga svenska kärnkraftsreaktorer kan behöva läggas ned . Det är nytt. Därmed vill jag säga att den här debatten är ny. Den här typen av energipolitisk kris har vi inte sett på mycket . Energiministern nämner att vi inte ska fokusera på endast en skatt, eftersom frågan är mycket större än så. Det stämmer att frågan är en del i en helhet, och energifrågan är mycket bredare än att bara handla om en enstaka effektskatt. För att vi ska ha tid att diskutera en framtida energipolitik och ha några valmöjligheter kvar tror jag att frågan måste hanteras . Liberalernas förslag är att helt avskaffa effektskatten. Vi tror att en sänkning bara blir en halvkväden visa. Sedan står vi här igen om två , några reaktorer till är i fara och effektskatten måste sänkas några snäpp till. Vi tror att det enda rätta är att avskaffa hela effektskatten . Då har vi köpt oss tid, och då kan vi diskutera framtidens energisystem i lugn och ro. 29 (S): Att höra alliansföreträdare i allmänhet och moderata riksdagsledamöter i synnerhet stå i kammaren och argumentera för sänkt och helst borttagen skatt är varken nytt eller speciellt ovanligt. Tvärtom tycks i deras värld svaret vara att sänka skatten oavsett hur frågan är formulerad. Just i det här fallet tycker jag att det ändå finns anledning att reflektera lite extra. I den just nu pågående, ganska högljudda debatten är det effektskatten på kärnkraft som är måltavlan. Det framställs i debatten som att det är en akut fråga och att det råder ett överhängande hot mot hela den svenska elförsörjningen här och . Jag tror att alla som deltar i debatten mycket väl vet att frågan är betydligt mer komplex och komplicerad än så. Men dramaturgin vinner på en förenkling. Så är det. I råder en mix av skatter inom energiområdet. Det finns produktionsskatter och konsumtionsskatter. En del skatter är mer eller mindre av fiskal karaktär. Andra skatter avser att vara styrande och påverka beteende och konsumtion. En del skatter har säkert skiftat karaktär . Därmed är också frågan om skatter och styrmedel ett mycket väsentligt inslag i det viktiga och utmanande arbetet som vi i har att ta oss an. Det vet också dagens debattörer. Skatter och styrmedel är väsentliga inslag i det som säkert kommer att bli kommissionens stora och viktiga utmaning, nämligen att hitta utformningen och ramverket för en framtida marknadsmodell för den svenska energipolitiken i en nordisk, europeisk och global kontext. Därför bör skattefrågan, inklusive frågan om effektskatten, behandlas i ett helhetsperspektiv, icke styckevis och delt. En isolerad prövning av en enskild skatt på området påverkar naturligtvis också helheten.