prot · H309126 · 2016-06-27 00:00:00 — Vi har inte hunnit gå igenom den än och ange våra prioriteter och synpunkter på den. måste ha en viss förståelse för att vi behöver ha tid på oss för att jobba med detta. Men här gör jag den markeringen att vi har en öppenhet även för att använda förfogandelagstiftningen för att klara ut den här typen av problem långsiktigt. 21 (KD): Försvarsministern är väldigt öppen med att lastbilarna inte kommer att räcka till vid en krissituation och att det därför är så viktigt med förfogandelagen. Då vill jag återupprepa min fråga om ifall en mobilisering skulle bli ett faktum, finns organisationen på plats om så skulle ske? Vi vet ju inte om vi står inför en krissituation och i värsta fall krig , om eller – förhoppningsvis – aldrig. Men vi måste ändå ha beredskap för att kan bli angripet. I en tidigare debatt nämnde jag att har sagt att kan vara i krig . Det är den beredskap och insikt som vi måste få in på alla plan i Försvarsmakten, i alla myndigheter som är berörda och här i . Så är fallet och vi måste ta höjd för det. Då blir det extra oroande med den här förseningen av någonting så basalt som lastbilar. Ännu mer oroande är det att organisationen inte tycks finnas på plats, om man skulle bli tvungen att använda denna lagstiftning . Frågan är: Finns denna organisation på plats, om man skulle behöva nyttja förfogandelagstiftningen? 22 Försvarsminister (S): beställde man ca 150 lastbilar varav merparten är enkla, oskyddade standardlastbilar. Leveransen av denna beställning är planerad till 2017. Försvarsmakten planerar även att beställa ytterligare ca 300 fordon inom ramen för samma avtal. Det görs alltså stora fordonsbeställningar. När det gäller det här med att finnas på plats vill jag påminna om det som jag sa i förra debatten: Ni hade makten . När ni lämnade regeringsmakten fanns det en hel del övrigt att önska. Som du väl känner till är totalförsvaret kraftigt nedrustat och har en omfattande förbättringspotential. Jag kan inte stå här och säga att vi nu med omedelbar verkan fixar det här. Det är en sådan enorm mängd saker som måste ordnas i totalförsvaret. Jag har fått den rapport som Försvarsberedningen beställde och som vi var överens om i försvarsuppgörelsen. Vi fick den för bara någon vecka sedan. Detta känner själv väl till eftersom han har varit med i hela den processen. begär han att jag ska kunna ge ett exakt svar på hur jag hanterar de delarna, men det kan jag inte göra , utan det gör jag när vi har arbetat igenom detta. Men signalen är alltså att vi har en öppenhet för att använda oss av förfogandelagstiftningen för att det ska bli ett bra avslut på detta och för att få en organisation som håller . På den punkten har vi i grunden samma inställning. Däremot är det orimligt att kräva att jag exakt , efter det att jag har fått den första rapporten om återupprättande av totalförsvaret i , ska kunna lämna besked på den punkten. Jag tar med mig den frågan. Vi kommer att seriöst arbeta med den, precis som med alla andra frågor och med alla andra luckor i organisationen efter det att er regering lämnade över ansvaret till oss. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2015/16:726 om kassaregister 23 Finansminister (S): har frågat mig om jag anser att kravet på certifierade kassaregister bidrar till bevara kulturarvet och i så fall hur. Bestämmelserna om certifierade kassaregister i kontantbranschen infördes . utökades kassaregisterkravet till att även omfatta torg- och marknadshandel. kan medge undantag från kassaregisterkravet bland annat om en viss skyldighet av tekniska orsaker är oskälig. Den som inte är nöjd med verkets beslut kan överklaga till förvaltningsdomstol. Bestämmelserna syfte är inte i första hand att bevara vårt kulturarv, utan de infördes för att motverka skatteundandragande och för att skydda seriösa företag från illojal konkurrens från oseriösa företagare. På så sätt skyddas även seriösa företagare som bedriver verksamhet som är en del av kulturarvet. 24 (M): Tack, finansminister , för svaret! Jag försökte att ställa interpellationen till kulturministern, men det tycks inte ha varit lämpligt. Därför får vi ta den här debatten. Landsbygden beskrivs ofta som att den håller på att bli en fäbodvall. Låt oss börja med att bortse från det uttrycket. Jag sitter med i , och det bor ungefär lika många människor på landsbygden som det gjorde 1950. Det finns rapporter som pekar på att mycket negativa siffror kanske är felaktiga, om vi gör rätt saker med dem som sökt sig till och om vi klarar bostäder och jobb. Det är en ganska positiv bild. Men det är också viktigt att vi kan bevara en gammal tradition som finns i mitt hemlän men även i , , och , för att ta några exempel. Det är en väldigt speciell verksamhet. Just nu har vi ett fall som skapat debatt, och det gäller Karl-Tövåsens fäbod och . Jag vet mycket väl att finansministern inte kan uttala sig om enskilda fall, men det här är intressant eftersom det blir ett prejudikat för hela fäbodjordbruket. Jag har varit på besök på ort och ställe och kan konstatera att mobiltäckningen i stort sett är noll. Även finansministern vet att om fler ska slåss om den lilla mobiltäckning som finns brukar det sluta med att ingen har någon. Det är inte helt lyckat. Fäbodvallen finns ofta någonstans långt borta, eftersom man velat nyttja skogsbetet. De beten man hade hemma på gården räckte inte alltid till, utan det gällde att se till att slåttern därifrån gav foder över vintern. Det finns skäl att kunna bevara detta. Väldigt många kvinnor och barn fick slita hårt. Männen kanske var ute i krig eller var hemma och såg till att det fanns foder. I finns det några som bedriver denna verksamhet för att bevara kulturarvet. uppstår dock en kollision. säger att man inte får sätta upp solceller och att det ska vara på det ena eller andra sättet. säger att det ska finnas kassaregister. Låt oss vara fullständigt överens om en sak. Jag är otroligt positiv till kassaregister. Jag har suttit i skatteutskottet och är en av dem som har jobbat för detta. Att undantaget för torg- och marknadshandeln har tagits bort är positivt. Om man som företagare ska stupa ska det naturligtvis inte vara på grund av konkurrens från oseriösa företagare. Det är inte detta som debatten handlar om. Frågan gäller de fall där det är näst intill omöjligt att ha ett kassaregister. Min uppfattning är i varje fall att det då borde finnas en möjlighet till dispens. vet vi ju inte om kammarrättens dom blir en lagakraftvunnen dom eller om driver detta till nästa instans. För egen del tror jag att man inte behöver vara orolig för att fäbodjordbruket ska komma att klassas som torg- och marknadshandel. Det är så otroligt olika verksamheter. I det fallet behöver nog inte vara oroligt. Jag hoppas verkligen att domen står sig. 25 Finansminister (S): Jag vill tacka för att han har tagit upp denna fråga i en interpellationsdebatt, för det är en viktig fråga. Jag gläder mig över att vi är eniga om hur bra det är med kassaregister och att det är något som skapar en jämn spelplan för de företag som på olika sätt försöker att göra rätt för sig. Precis som säger ska man inte behöva bli utkonkurrerad av företag som anstränger sig för att inte göra rätt för sig. Det har varit bra att vi införde kassaregister även för torg- och marknadshandeln. Det kan dock, som säger, finnas omständigheter där det är oskäligt att kräva kassaregister. Det är därför det i lagstiftningen finns en möjlighet för den ansvariga myndigheten att göra undantag från kravet om kassaregister. Det är viktigt att de möjligheterna finns. Som påpekar har jag inte möjlighet att uttala mig i enskilda fall. Däremot kan jag generellt dela uppfattning att fäbodvallarna är ett viktigt kulturarv som vi har ett ansvar för att upprätthålla och bevara. Även jag har en bakgrund från med sina fäbodar, så jag vet vilket fantastiskt kulturarv som finns i de verksamheterna. Jag tror att det finns en turistpotential i som vi inte alls är i närheten av att börja använda, med möjligheten att resa med bil eller till fots för att besöka fäbodvallar och ta del av den kulturen och de produkter som produceras uppe i våra fäbodvallar. Här tror jag att det finns mycket mer potential att arbeta med för Turismsverige. Det kommer också att kunna ge sköna skatteintäkter i statens kassakista. 26 (M): Det är ju just det finansministern avslutade med som har blivit problemet i det här specifika fallet, eftersom man vill göra allting vitt i enlighet med gällande regler. Hade man flugit under radarn kanske det här aldrig hade upptäckts av någon. Därför känns det extra bekymmersamt. Har man vita löner, vilket man har i det här fallet, förstår både finansministern och jag att man också måste ha vita intäkter. Annars är företaget snart konkursmässigt. Det är naturligtvis svårt när inte har satt ned foten, men jag har som sagt följt det här arbetet och vet att det har funnits många invändningar från både torg- och marknadshandel. Elsäkerhet och andra saker förs in i debatten. Jag kan ibland tycka att det är ursäkter som inte håller. Men i det här fallet har jag väldigt svårt att slå hål på fäbodjordbrukarens dispensansökan. Jag kan tycka att mobilmaster, solceller och en hel del annat inte hör hemma på en fäbodvall. Jag delar helt finansministerns syn att det här är en besöksnäring som kommer att kunna utvecklas. Det kan vi också se i många fall. Det är klart att det är ett jättebra sätt att hålla fäbodvallarna runt om i stora delar av i drift, så att det inte bara blir något sommarställe, vilket det har blivit av många fäbodvallar – det är något litet ljus i något fönster om sommaren. Det här är i stället någonting som lever. Det vi heller inte ska glömma bort är den biologiska mångfald man får när nötkreatur finns ute i skogen och betar. Den skulle vi inte ha utan levande kreatur. Vi har som bekant rovdjur i . Jag frågade när jag var på besök, och hon har ofta pejlhalsband på djuren och kan konstatera att de ibland är kanske sju från fäbodvallen, men ändå kommer åter i stort sett som en klocka till och vill bli mjölkade. Det är fascinerande i sig. Jag hoppas att finansministern vid ett eventuellt annat domslut kan fundera över om det finns skäl att se över lagstiftningen ytterligare. Det finns en klar möjlighet till undantag om det är oskäligt att ställa de här kraven. har förvaltningsrätten sagt att det inte är oskäligt, medan kammarrätten har sagt att det är oskäligt. Jag som ska sluta i denna kammare kan kosta på mig att önska att kan vara lite flexibelt med dispenserna. När vi i skatteutskottet förde en dialog med var man väldigt ivrig att säga att det är bättre att nyttja dispenser om det blir problem, eftersom det var väldigt viktigt att komma igång med lagstiftningen. Än en gång vill jag säga att jag absolut är en vän av kassaregister, som inte heller innebär speciellt stora kostnader för en företagare . Som vi sa gäller frågan de mycket speciella problem som kan finnas när man bedriver verksamhet långt från ära och redlighet, höll jag på att säga. Även vi som bor där det åtminstone är lite tätare bebyggelse brukar ju ha svårt med mobiltäckningen, och då kan vi tänka oss hur det är på fäbodvallen. Som sagt hoppas jag att vi har stiftat en bra lag som fungerar i praktiken. 27 Finansminister (S): Som konstaterar har det skett en rättsprövning av det här specifika fallet med olika utfall i förvaltningsrätten respektive kammarrätten. väntar vi naturligtvis på hur avser att agera – om man ska gå vidare eller om man kommer att stanna vid kammarrättens slutsats. Självklart är det viktigt att vi från lagstiftarens sida följer rättsutvecklingen för både denna men också andra lagar. Det finns möjlighet att göra justeringar i lagstiftningen om det blir en rättsutveckling som är annorlunda än man hade tänkt sig när stiftade lagen. Där är det viktigt att vi följer upp olika lagar och kan ha en diskussion i om eventuella justeringar. Vad gäller kassaregisterlagen är det viktigt att det finns en acceptans för lagen hos näringslivet. Det är viktigt för regelefterlevnaden. Min bild är att det finns en stor acceptans för kassaregisterlagen. Många av de företag som försöker bedriva en seriös verksamhet och betala skatter och avgifter som de ska tycker också att det är bra att det finns kassaregister så att de slipper den illojala konkurrensen. Det har varit en fantastisk utveckling inom kassaregisterbranschen där det nu finns möjlighet att köpa kassaregister till en relativt låg kostnad. Systemen har också utvecklats. menar att det nu finns möjlighet att använda dem också ute i väder och vind. Är det oskäligt med kassaregister ska man självklart inte heller behöva ha något kassaregister. Här är det viktigt att vi har en myndighet som har möjlighet att tillämpa lagstiftningen. 28 (M): Än en gång tack till finansministern för svaret. Det känns positivt. Jag har full förståelse för att det denna dag är en viktig fråga för många i . Men med tanke på en folkomröstning finns det annat att ta tag i. Jag önskar finansministern lycka till också i det jobbet. Vi hoppas att det inte blir riktigt så allvarligt som både börser och annat ger sken av. Ett stort tack för svaret, och också ett stort tack till fru talmannen. 29 Finansminister (S): Jag vill återigen tack för frågan. Vi arbetar absolut mycket med brexit just nu i . Men detta är också en viktig fråga. Det är en fråga som är viktig ur flera aspekter. Det handlar om att vi ska kunna ha goda villkor för att leva och verka, arbeta och bo i hela vårt land. Det ska finnas goda förutsättningar för näringslivet. Vi har här talat om mobilmaster och väl utbyggda möjligheter att använda både mobiltelefoni och bredband i hela landet. Det är en viktig fråga även i denna situation. Det är viktigt. Sedan finns det en annan dimension i detta. Det är precis som påpekar, att det handlar om att bevara ett kulturarv. Vi har ett ansvar att kunna bevara det viktiga kulturarvet och föra det vidare till framtida generationer så att det inte bara blir sommarstugor på våra fäbodvallar utan att det också kan bedrivas en verksamhet där med alla de fantastiska produk- ter som kan produceras. Som vi har konstaterat finns här också en potential för utökad turismnäring i de här delarna av landet. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:704 om ökat konsumentskydd vid kroppsbehandlingar 30 Statsrådet (S): har frågat mig när vi kan förvänta oss att en lagstiftning på området ökat konsumentskydd vid kroppsbehandlingar kan träda i kraft. finns ett system som ger den enskilde ett visst skydd vid utförandet av estetiska behandlingar. I viss utsträckning omfattas behandlingarna av Inspektionen för vård och omsorgs tillsynsansvar över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, kommunernas tillsynsansvar över yrkesmässiga hygieniska verksamheter enligt samt av konsumentskyddslagstiftningen. Eftersom det nuvarande skyddet för dem som genomgår estetiska behandlingar visat sig ha brister tillsatte den förra regeringen en utredning om estetiska behandlingar och andra ingrepp med medicinska risker utanför hälso- och sjukvården och tandvården. Utredningen lämnande sitt betänkande och det har tills remitterats. Utredningen föreslog en ny lag för konsumentskydd av kroppsbehandlingar som görs i estetiskt syfte. Beredningen av de lämnade förslagen pågår inom . Remissinstanserna har dock inte varit odelat positiva, vilket gör beredningsläget komplicerat. 31 (M): Tack för svaret, statsrådet. Jag vill börja med att läsa upp regeringens eget konsumentpolitiska mål. Det lyder: Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader. Alliansens mål är något annorlunda. Det är att konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. I debatter på olika nivåer har jag och fått kritik för att vårt mål är för snävt. Man har från S och MP framfört att regeringens mål inkluderar även att se till att konsumenterna ska ha möjlighet till aktiva val. Jag tänker återkomma till regeringens mål och vad som skrevs i budgetpropositionen. För mig handlar interpellationen om att ge konsumenterna makt och möjlighet att göra aktiva och medvetna val. Jag undrar om det är vad som menas med regeringens eget mål att ha en väl fungerande konsumentmarknad. Statsrådets svar som vi fick höra alldeles och som jag läst innan ger snarare sken av att ingenting kommer att hända på området. Visst är det som statsrådet säger att det finns ett visst skydd. Men jag trodde att vi var överens om att det skyddet har varit otillräckligt. Skönhetsvården har exploderat. Det är en stor marknad, och vi ser inga tecken på att den kommer att minska, utan den kommer snarare att öka. Jag har inga synpunkter på det och är själv en konsument av vissa behandlingar. Men det saknas skydd. När en konsument drabbas eller någon felbehandling sker blir det uppenbart för var och en att det saknas skydd. Det finns inte alls den tillsyn som ministern talar om i sitt svar. Utredningen som jag hänvisar till i min interpellation tog sig just namnet . Det är ganska tydligt vad det handlar om. Det är kroppsbehandlingar som syftar till att förändra utseendet som näringsidkaren erbjuder konsumenter. saknas en samlad reglering under vilka förutsättningar som kroppsbehandlingar får genomföras. Ministern säger i sitt svar att det finns tillsyn. Jag skulle vilja svara både ja och nej på den frågan. För vissa behandlingar finns det tillsyn. Men det är olika myndigheter som har tillsynsansvaret, och det råder oklarheter om var ansvaret börjar respektive upphör. Det är inte tillfredsställande att vi har det på det viset. Som jag inledde med att säga anser jag att konsumentpolitik handlar om att ge konsumenten möjligheter att göra sina aktiva val. Regeringen såg att den möjligheten saknades på det här området, och därför tillsatte den utredningen. Jag tänker återkomma till budgetpropositionen . Jag vet att det inte är statsrådets del av budgetpropositionen, men hur som helst. Där står det: Konsumenter ska ha möjlighet att med hjälp av oberoende information och vägledning kunna ta till vara sina rättigheter och kunna välja produkter utifrån egna behov och intressen. En av saker som föreslås i utredningen är att kunna ge en informationstjänst. Min fråga till ministern är varför regeringen inte tar tag i frågan. Jag har inte läst alla remissvar, men jag har läst några. Jag förstår att det finns juridiska problem och utmaningar med utredningens förslag. Men det är inte skäl att inte göra någonting. Hur ska man kunna göra för att konsumenten på detta område ska kunna göra de aktiva och medvetna valen? Det är en fråga där jag undrar som vi kommer att se någon förändring från regeringen sida. 32 Statsrådet (S): Jag vill börja med att tacka för att hon ställt interpellationen. Det är en väldigt viktig fråga. Men jag håller inte riktigt med om syftet med dagens debatt. Jag hävdar att det inte bara handlar om att konsumenter av estetiska behandlingar ska kunna göra upplysta val och kunna välja mellan olika alternativ. Vad debatten borde handlar om är hur vi skyddar människor som väljer att genomgå estetiska behandlingar så att vi slipper se hemska reportage och höra hemska berättelser om hur patienter har fått sina läppar förstörda eller på grund av andra ingrepp kanske fått bröst som de inte alls längre trivs med eller vad det nu kan vara för någonting. Det är ju det som är utgångspunkten inte bara för debatten utan också för den utredning som tillsattes – att vi ska skydda de människor som gör den här typen av behandlingar. I den utredning som har gjorts och i den remissrunda som har varit har det dykt upp ett antal principiella svåra frågor som utredningen inte har löst och som regeringen nu brottas med att försöka bena ut för att kunna komma med åtgärder som i slutändan skyddar konsumenterna, eller patienterna – de människor som genomgår denna typ av behandlingar. En av de viktigaste av dessa frågeställningar är just gränsdragningen mellan å ena sidan ren konsumtion av den här typen av behandlingar och att många av behandlingarna å andra sidan kan betraktas som ren hälso- och sjukvård. Om vi skulle gå helt och hållet på det förslag utredningen har lämnat vore risken att vi fick en gråzon mellan dessa olika perspektiv och att människor därmed även fortsättningsvis skulle riskera att hamna mellan stolarna och riskera sin hälsa när de genomgår den här typen av behandlingar. Det är därför regeringen nu är mitt inne i en beredningsprocess. Vi kan inte ge någon klar tidpunkt för när den kommer att vara avslutad och när vi kan komma fram med förslag. Men vi tar frågan på stort allvar, och den är väldigt viktig – inte bara ur ett konsumentperspektiv utan också ur ett hälso- och sjukvårdsperspektiv. Det vill jag inte att det ska råda någon som helst tvekan om. 33 (M): Jag tackar för svaret, men jag var kanske otydlig. Jag håller helt med ministern om att det ytterst handlar om hur vi ser till att ha ett starkt konsumentskydd och över huvud taget ett starkt skydd för att behandlingarna utförs på ett kompetent sätt, men jag saknade något i svaret. Att utredningen innehåller brister har jag förstått av remissvaren, men den innehåller ändå två olika tydliga förslag. Det ena är ett lagförslag och det andra är ett förslag om en informationstjänst. Ministern vet ju att Hallå konsument finns , och där får man en hel del frågor av den här typen. Det är egentligen inte tjänstens område. Då tänker jag att det ändå finns ett förslag och att man – även om det förmodligen är förenklat – kanske kan dela upp detta. Om vi nu ser att det i utredningens lagförslag saknas lösningar på en hel del av frågorna, eftersom det är komplicerat, kanske vi kan lyfta ur den ena delen. Jag menar att vi måste underlätta för konsumenten att göra de aktiva valen. Om konsumenten har förutsättningar för att få saklig och oberoende information underlättar det naturligtvis, särskilt när det gäller den typ av tjänster vi talar om som kan innebära betydande hälsorisker. Ju mer upplysta konsumenterna kan vara desto mer underlättar det, och den frågan kanske jag tycker att man skulle kunna gå före med. Men jag var säkert lite otydlig i det första inlägget. Jag känner också viss frustration. Om vi tittar på andra tjänster som vi konsumenter använder ser vi att det har genomförts flera förändringar. Det finns en stor informationsplikt när det gäller finansiella tjänster, och när det gäller köp på distans finns det en massa lagkrav på vilken information näringsidkaren ska ge före köp. Detta ser vi alltså på många olika områden. Här har vi nu ett förslag, och vi ser ett problem i samhället – ett problem som dessutom ökar. Därför tycker jag att man kanske kan gå före med vissa frågor. I övrigt håller jag såklart med om att det till syvende och sist handlar om att skydda så att det inte ska ske felbehandlingar. Men frågan är alltså om man kan tänka sig att gå före med just informationsdelen. Finns det mer att göra på det området? 34 Statsrådet (S): Huvudutmaningen på området är just att den typ av tjänster vi pratar om inte är vilka tjänster som helst, eftersom många av dem är hälso- och sjukvårdstjänster. Många av dem ligger också väldigt nära hälso- och sjukvårdstjänster. Då kommer vi in på hela det regelverk som styr hälso- och sjukvården och som, utöver att ta hänsyn till en transaktion mellan olika personer, också har att göra med etiska aspekter. Det har att göra med förändringar av kroppen och kroppens funktionssätt, vilket kan ha väldigt långtgående effekter. Det är också detta som gör hela beredningsläget så utmanande. Om vi fullt och fast går efter utredningens förslag riskerar vi nämligen att hamna i en gråzon som gör att människor även fortsättningsvis kommer att hamna mellan stolarna. Vi tittar naturligtvis på om det finns delar i utredningen som vi kan gå snabbare fram med, och informationstjänsten är intressant. Man ska dock komma ihåg att en informationstjänst bara är värdefull om den kan ge information som vägleder konsumenten.