prot · H30960 · 2016-01-28 00:00:00 — Det viktiga är att hjälpen kommer till stånd och att inte bara veteransoldater utan också annan personal i internationell tjänst som utsätts för både risker och slitage får ett ändamålsenligt stöd före, under och efter insatsen. 12 Försvarsminister (S): Jag vet att jag har någon extra replikmöjlighet, men det känns lite grann som att vi har klarat ut väsentligheterna i den här debatten. Vi får nu det här förslaget från Försvarsmakten. Jag är beredd att därefter möta utskottet för en diskussion – eller om vi tar det genom presidium eller hur vi nu väljer – så att vi kan få en inledning i fråga om hur vi kan hantera det här vidare. Sedan får vi väl på olika sätt försöka se till att vi får till stånd en verksamhet som fyller ändamålen. Jag delar uppfattningen att vi måste jobba myndighetsöverskridande och att det vi gör måste vara öppet på bredden. Däremot har jag inte låst mig vid den organisatoriska formen. Vi får se hur de olika utfall vi har framför oss kommer att se ut. Jag får tacka för en konstruktiv fråga. Det är en debatt som egentligen handlar om att vi båda vill lösa problemet på något sätt. Sedan vill jag för min del återkomma. 13 (L): Det var en liten tanke som faktiskt slog mig, herr talman, här i talarstolen. är nu också ansvarig för den utmanande uppgiften att rekonstruera ett svenskt totalförsvar. Det kan nog vara rimligt att också se de myndighetsöverskridande samarbetena på det veteranpolitiska området som en del i ett sådant arbete. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. § 6 Statsministerns frågestund Jag hälsar statsministern välkommen. Kontrollen över de offentliga finanserna 15 (M): har varit känt för sin starka ekonomi, men går utvecklingen åt fel håll. Vi ser hur underskotten ökar och snart är över 90 miljarder större. Vi ser hur 90 000 personer riskerar varaktig arbetslöshet om ingenting görs åt integrationen. Och vi ser hur regeringen saknar en plan. behöver ledarskap och reformer för att ta tag i viktiga utmaningar: för att få fler i arbete, för att stärka skolan och inte minst för att möta den stora integrationsutmaningen. Vi moderater presenterar konkreta förslag. Senast presenterade vi förslag på hur kontrollen över de offentliga finanserna bäst kan stärkas. Det kom olika besked från regeringen då. Statsministern själv sa både att vi nog får tänka till om vad som är bäst för och att det här kan vara förödande. Finansminister sa att regeringen är öppen för att lyssna. Arbetsmarknadsminister sa att detta inte är genomtänkt. Det är uppenbart att regeringen saknar en sammanhållen plan för , men jag vill passa på att fråga statsministern här och : Är statsministern, som talar så mycket om ansvarstagande och samverkan, beredd att möta de moderata förslagen för hur vi stärker greppet om de offentliga finanserna innan det är för sent? 16 Statsminister (S): Det är rätt fascinerande att stå här och höra moderatledaren prata om statsfinanser och underskott. När ni tog över regeringsmakten hade vi ett överskott på . Ni lämnade efter er ett underskott på ungefär lika mycket. Underskottet sköt i höjden ni satt vid makten. Det är inte första gången som en borgerlig regering lyckas med det. Det fick dessutom till följd att vi haft en lång rad år med underinvesteringar i vårt land – underinvesteringar i bostäder, jobbsatsningar, utbildning och välfärd. Det var resultatet av er politik, och det har vi fått ta över. Vad är det då vi har gjort? Vi har börjat med att se till att halvera underskottet för att ha ett handlingsutrymme. Det behöver vi i detta läge, när vi har ett stort samhällsbygge och en viktig etableringsinsats framför oss. Vi kommer att pröva ett oändligt antal möjligheter för människor att komma i arbete, för det är det absolut viktigaste. Vuxna människor ska komma i arbete så snabbt som möjligt. Vi har påbörjat det jobbet genom snabbspår. Vi har snabbare utbildning i svenska . Vi har tillfört kommunerna nästan . Vi har höjt stödet för kommunernas mottagande av asylsökande och barn som går i skolan. Vi har vidtagit en rad åtgärder. Men samhällsbygget kommer också att kräva att vi får skatteintäkter och att vi har ordning och reda i finanserna. Det kommer den här regeringen att ha. Vi har sett till att halvera underskotten som ni lämnade efter er. Vi kommer att fortsätta att se till att ha ordning och reda i finanserna, för det är då man kan göra de riktiga investeringarna. 17 (M): Jag kanske ska börja med att upplysa statsministern om att det är 2006. Det är också det senast var valrörelse, den tid då den retorik som statsministern använder kanske hade passat lite bättre. står jag här och talar om . Underskotten ökar redan nu och ser ut att öka med över 90 miljarder. Jag har konkreta förslag på hur vi ska möta integrationsutmaningen. Jag tar ordningen för statsfinanserna på allvar. Det är därför jag har lagt fram konkreta förslag, och det är därför jag undrar om statsministern är beredd att ta dem på större allvar. Jag har en plan för – för att vi ska kunna koppla ett fastare grepp om statsfinanserna innan det är för sent och för att vi ska kunna få fler i arbete och vända den negativa utvecklingen. Men vilken är statsministerns plan? 18 Statsminister (S): Det här är ingen retorik utan sanning. Det är dagens sanning att ni lämnade efter er ett underskott på ungefär 70 miljarder. Det fick vi ärva. Vi har halverat det, och detta har gett oss ett handlingsutrymme. Det vi nu står inför är ett samhällsbygge som är en stor möjlighet för . Men det kommer att kräva investeringar. Vad har då för politik? Jo, det handlar om fortsatta skattesänkningar – igen. Det gäller i såväl högkonjunktur som lågkonjunktur. Det spelar ingen roll om det är sol eller regn – det är skattesänkningar ni ska göra. har ni nya. När vi nu står inför detta samhällsbygge, vad gör ni då? Jo, ni föreslår nedskärningar. Ni har en lista på 25 miljarder i nedskärningar i förhållande till regeringens budget. Det är nedskärningar på jobb, skola, vuxenutbildning och välfärd. Så bygger man inte ett samhälle. Det borde lära sig. 19 (SD): Den kris som är kopplad till den senaste tidens flyktingsituation och regeringens ansvarslösa politik har skapat stora problem i både välfärd och samhällsservice i största allmänhet. Vi ser ekonomiska problem i nästan samtliga landsting. Det går ut över inte minst vården. Vi ser en tandvård som är oerhört belastad. Vi ser en redan krisande skola utsättas för ännu större problem och ännu mer belastning. Inom förskolan räknar man nu med ytterligare tryck. Bostadsläget är katastrofalt. Polisen vittnar om en ohållbar situation. Våld och oroligheter på asylboenden runt om i landet är en sak som belastar polisen, andra myndigheter och andra delar av samhället. Listan på problem kan göras precis hur lång som helst. Jag skulle kunna stå här i hur många inlägg som helst och räkna upp oerhörda problem som regeringens ansvarslösa politik har skapat. Sedan ska man i ärlighetens namn säga att regeringen har vidtagit en del åtgärder för att minska asyltrycket på . Migrationsministern har varit väldigt tydlig med den ambitionen. Asyltrycket måste minska. Det måste komma färre till . I rak motsats till det har regeringen fattat beslut om en utredning om fler lagliga vägar att söka asyl. Fler lagliga vägar innebär rimligen att det blir lättare att söka asyl. Och om det blir lättare att söka asyl innebär det rimligen att det kommer fler. Jag får inte ihop det här, herr talman. Hur tänker man? Hur rimmar detta med den ambition som bland annat migrationsministern gett uttryck för? Hur ska ni ha det egentligen, statsministern? 20 Statsminister (S): Det var ett lite blandat inlägg. Låt mig börja med välfärden och ekonomin. Vi har i grunden i bra förutsättningar nu med en stark ekonomisk tillväxt på . Vi har en bra tillväxt i investeringarna. Vi har en sjunkande arbetslöshet. Vi har också en ökande sysselsättning. Det är bra grundfundamenta. Men vi har samhällsbygget i dess helhet framför oss. Bland annat måste över 700 000 bostäder byggas. Till det krävs det skatteintäkter. Det krävs också resurser i våra kommuner. Därför haltar resonemang betänkligt. har en tes, och den är naturligtvis att ingen människa borde få korsa våra gränser. Men dessutom, , vill ni ta bort från kommunerna. Min fråga är: Hur tror ni att det blir bättre om man tar från kommunerna och skär ned på etableringsåtgärderna? Hur ska det tillföra arbetskraft i vårt land? Hur ska kommunerna kunna veta att de har resurser så att de kan hantera en sådan situation? Det måste vara frågan till er. Ni är helt obsoleta i diskussionen, vill jag påstå. Vi talar om lagliga vägar. Vi i måste ha en annan ordning där människor inte behöver ta de riskfyllda resorna för att kunna söka asyl när de flyr från våld, elände och förtryck. Vi ska ha lagliga vägar i stället för att människor måste göra dessa flykter. Vi måste kunna utreda hur vi ska kunna göra det så att människor har den möjligheten i stället för att göra farliga resor. Att vi har tagit ned antalet asylsökande har varit viktigt. Det var helt nödvändigt. Vi kommer att stå vid det. Vi måste få färre, och fler måste söka sig till andra länder. 21 (SD): Man kan någonstans ifrågasätta värdet av ett frågeinstrument som vi har i riksdag om statsministern väljer att svara på den fråga han får genom att ställa en motfråga och i övrigt inte ge något direkt svar. Men det är väl upp till statsministern om han väljer att svara på de frågor han får. Det talas om samhällsbygge och att det innebär en stor möjlighet för . Jag har väldigt svårt se den möjligheten. Jag noterar att statsministern här fullständigt ignorerar de problem som jag räknar upp som har skapats av regeringens oansvariga politik. De finns inte. Det är som att jag hittar på problemen. Det går jättebra för . Vi har hög tillväxt, arbetslösheten sjunker och allt möjligt. Men problemen är reella problem, herr talman. De finns på riktigt, och de är orsakade av den politik som regeringen bedriver. Om det nu är så att regeringens ambition är att minska asyltrycket på , varför tillsätter man en utredning om hur man kan göra det lättare att söka asyl i ? 22 Statsminister (S): Jag ber att lyssna den här gången. Vad jag säger är att det är många människor som gör farliga resor och flyr från förtryck, elände och krig. Vi vill ändra den ordningen. Vi måste se till att ha lägre antal asylsökande till . Hela EU måste ta sitt ansvar, men helst via att människor har en möjlighet att lagligt ta sig hit. De ska inte behöva fly och dö på vattnet någonstans i södra . Det är skillnaden. Vad gäller samhällsbygge vill jag återigen säga följande. Vi investerar i infrastruktur, i bostäder, i jobben, i utbildningen och i välfärden. Vi står upp för den svenska modellen. Ni i har precis sålt er till och det moderata gänget. Ni säger: Det spelar ingen roll. Vi kommer inte att förhandla, men vi tänker stödja er ändå. är ett högerparti. är det äntligen avslöjat. Ni har lyckats dölja det i retoriken. har ni gjort det klart. Svenska folket vet: är ett genuint högerparti. 23 (V): Bristen på bostäder och hyreslägenheter är ett av våra stora samhällsproblem. Unga människor som vill flytta hemifrån kan inte göra det eftersom de inte hittar en bostad. Andra som kan flytta hemifrån utnyttjas på andrahandsmarknaden med väldigt höga hyror jämfört med den bostad de får. Vi ser hur människor som får ett arbete i en annan del av landet inte kan ta jobbet för att de inte hittar någonstans att bo. Vi har en jätteutmaning i att bygga hyreslägenheter med rimliga hyror som gör att vi löser det. Det är enda sättet att lösa det på. Vi har andra utmaningar på bostadsmarknaden. Vi kan se att där man renoverar hyresfastigheter höjs hyrorna ofta med 30, 40, , och människor måste flytta från sina hem för att de inte har råd att bo kvar. När vi kommer till regeringen och de bostadssamtal som börjar är det sådant som vi vill tala om. Hur kan vi få fart på bostadsbyggandet? Hur kan vi öka hyresgästernas inflytande över sitt eget boende? Från de borgerliga partierna är det egentligen bara en sak man är intresserad av. Det är marknadshyror. Det är att marknaden ska få bestämma. Om man genomförde marknadshyror när det är akut bostadsbrist och fullständigt är säljarens marknad är det enkelt att räkna ut vad som skulle ske. Människor med låga inkomster skulle få lämna sina hem. Städerna skulle bli ännu mer uppdelade, och fastighetsägarna skulle kunna tjäna väldigt mycket pengar. hoppas jag få ett besked av dig, . Det är dags att säga till de borgerliga i Alliansen: Det blir inga marknadshyror. Ni kan glömma marknadshyror. Vi kommer att tala om riktiga lösningar på riktiga problem, men den här frågan är inte uppe för diskussion. Det blir inga marknadshyror. Får vi höra det? 24 Statsminister (S): Bostadsproblematiken är precis så allvarlig som beskriver den. Vi har bostadsbrist i mer än 180 kommuner. prognos är att över 700 000 bostäder måste byggas , så ackordet är gigantiskt. Det är därför som regeringen redan har påbörjat den största bostadssatsningen . Vi tillskjuter totalt så här långt för att vi måste få i gång bostadsbyggandet. Det handlar om förenklade regler. Det som den förra regeringen hade påbörjat har vi tagit vidare. Vi ser behov av ytterligare enklare regler. Man kan möjligtvis bygga direkt från översiktsplan och hoppa över detaljplaner. Jag var i går i . De redovisade att det fungerade på vissa ställen. Det går att snabba på byggprocessen. Vi måste höja kapaciteten på byggmarknaden. Det gäller att utbilda fler i branschen och få en växande byggbransch i . Det kan också handla om att ta in företag från andra länder för att vi ska få upp kapaciteten och kunna bygga så mycket. Vi måste titta över finansieringen. Behöver vi ytterligare investeringsstöd eller andra finansieringsmöjligheter? Vi kan möjligtvis tillföra kapital för att kunna tjäna som utlåning till både kommunala företag och privata företag. Allt detta vill vi titta på, inklusive rörligheten. I allt detta ligger frågeställning. Argumenten för marknadshyror är att det gör det mer hållbart för dem som ska bygga hyresrätter. De får bättre intäkter för sina kostnader. Båda dessa saker måste man ta hänsyn till. Jag är inte beredd att säga: ska vi införa marknadshyror. Det svaret är klart. Den situation som vi har är underskott av bostäder. Alla vet att om man har underskott på en vara så åker priset precis rakt upp. Vi har presumtionshyror gällande nu . Vi är beredda att möjligtvis se över de reglerna om det skulle underlätta. 25 (V): Statsministern går som katten runt het gröt i sitt svar. När han närmar sig den heta gröten marknadshyrorna blir det tyvärr ett otydligt svar. Det gör mig riktigt orolig. Är det så att frågan om marknadshyror är uppe till förhandling? Är det förhandlingsbart att genomföra marknadshyror? Där skulle jag vilja ha ett tydligt besked. Ni har kunnat ge tydligt besked om fastighetsskatt, att ni inte vill förhandla den frågan. Kan vi inte få ett tydligt besked om att det inte kommer att bli någon öppning om marknadshyror och att frågan inte är uppe till förhandling? 26 Statsminister (S): Jag är inte beredd att införa marknadshyror. Jag sa precis det, och jag kan säga det en gång till. Det vill jag inte göra, eftersom jag vet vad som händer när man har underskott på en vara eller i det här fallet bostäder. Har man för lite bostäder och släpper prissättningen fri åker priset rakt upp. Det tänker jag inte utsätta hyresgäster för. Däremot är det en legitim diskussion att ta hur de som ska bygga hyresrätter ska känna att det är hållbart och förutsägbart och säga: Vi vill bygga hyresrätter. Det är en viktig diskussion att ta. Det är jag redo att titta på. Vad kan vi göra för att underlätta för att fler ska bygga hyresrätter? Vi måste se ackordet framför oss. Jag talar om 70 000 lägenheter i snitt . Det är gigantiskt stort. Det är ett samhällsbygge som är positivt. Låt oss pröva det. Vi har lagt fram ett antal förslag om sådant som vi ser behöver göras. Jag är öppen för andra förslag. Vi får börja därifrån. Men när det gäller marknadshyror vet jag vart priserna åker. 27 (L): Växthuseffekten är vår största utmaning i mänskligheten . Vi måste klara av att kraftigt minska koldioxidutsläppen. En lösning är att lägga ned det moderna samhället, och så minskar vi koldioxidutsläppen. Men jag tror att nästan alla i denna kammare vill att vi ska minska växthusutsläppen och klara av att värna jobb, välfärd och ekonomisk utveckling för framtiden. Det är där utmaningen finns. Det största enskilda området där denna riksdag kan påverka växthuseffekten handlar om energiproduktion, hur vi producerar vår energi. Det är där vi kan påverka. Sedan kan vi påverka genom EU. Men det är där vi själva kan göra något. Det är många som är oroade för vad som sker. En av dem är ordföranden för , efterträdare , som skriver en artikel i . Han är djupt oroad över den utveckling som pågår. Under hot om så många negativa förändringar hissar vi varningsflagg, skriver han, för förhastade regeringsbeslut och tankeförbud mot kärnteknik och kärnforskning. Han har ett antal punkter: Stoppa nedläggningarna som är på gång av dagens kärnkraft! Han vill anslå medel till kärnteknisk forskning – ett förslag som jag tror har stöd från många partier i denna riksdag. Man ska ha medel till det som stryps. Han skriver att det måste vara öppet för att bygga också en fjärde generations reaktorer som ersättning för dem vi har. Jag uppfattar att detta på punkt efter punkt går i strid med de besked energiministern och regeringen ger. Min fråga till är: På vilket sätt har fel? 28 Statsminister (S): Växthuseffekten är allvarlig. Jag är glad att vi har fått ett Parisavtal, ett globalt avtal, som också riktar blickarna mot vårt eget land. Energiproduktionen är viktig; jag ska återkomma till den. Transportsektorn är också oerhört viktig. Jag ser att det stora åtagandet nu är att se till att vi har en fossilfri transportsektor. Det ligger stora möjligheter framför oss både vad gäller klimatet och miljön. Men det handlar också om ny teknik och nya jobb. Det osar framtid här, och det ska vi ta till vara. När det gäller energi och kärnkraft har vi nu en . Är det någonting som parterna på arbetsmarknaden, näringslivet och de fackliga, har efterfrågat är det en långsiktig lösning på denna fråga. jobbar precis nu med detta, och jag hoppas att Liberalerna deltar. Det regelverk vi lever med, , är det som ni gjorde. Uppmana nu industrin och företagen att bygga kärnkraftverk! Problemet är att energipriset är så lågt. Det är det stora problemet, och det får vi dras med. måste vi se till att lösa detta så att har en säker tillgång till energi, och vi ska ha det till konkurrenskraftiga priser. Regeringens ingång i diskussionerna är dock att vi menar att vi ska ha förnybar energi. Dit ska vi. Det är upp till Liberalerna att svara upp mot detta. Vi måste ha tillgång till energi. Den överenskommelse som ni slöt och som ni kallade för bred är den som ligger till grund för hur marknaden nu agerar. När man ser att energipriset sjunker säger man: tar vi de äldsta reaktorerna ur drift! 29 (L): Då är det uppenbart att inte förstår något. Det är tydligen något han inte fattar här, för han säger raka motsatsen mot statsministern. Men om vi struntar i är det ändå så att vi båda förstår – och jag tror att de flesta förstår det – att med de elpriser som just nu finns lönar det sig inte att bygga några kraftverk alls. Det lönar sig inte att bygga kärnkraftverk, men inte heller något annat lönar sig såvida man inte hårdsubventionerar det hela. Då kan allt löna sig. Just nu lönar sig inget. Men om man bygger ett kraftverk som ska leverera el framåt är det inte elpriserna just som är det avgörande. Det förstår också alla. Vi har ingen aning om hur elpriserna är 2060. När ni säger förnybart måste ni förstå att det betyder något annat än fossilfritt. förnybart är att lägga ned kärnkraften, som det egentligen är det fossilfria vi är ute efter med klimatförändringen. Det är det som står så i strid. Varför tillsätter ni en om ni redan har bestämt er för att lägga ned kärnkraften? 30 Statsminister (S): Vi ska inte strunta i . Jag kan lova dig att jag och diskuterar också denna fråga; vi känner varandra ganska väl. Det talas om överenskommelse. Varför tillsätter vi en ? Jo, av det enkla skälet att måste ha en långsiktig överenskommelse som såväl industrin och näringslivet som hushållen vet håller över tiden och att villkoren är kända. Det är den vi har bjudit in till. Ni hade en överenskommelse med era fyra partier. Den omfattade en minoritet i riksdag. Den var inte hållbar. Det är detta alla vill ha. I överenskommelsen är det naturligt att man först bildar sig en uppfattning av hur energibehovet ser ut . Hur kommer det att vara med nya nät? Kommer vi att kunna lagra energi på ett sätt som vi aldrig har gjort förut? Det är den analysen vi håller på att göra. Vi säger att vi vill ha förnybart eftersom det också ska vara CO2-fritt. Det är klart att detta går hand i hand. Möt upp där, Liberalerna också, och för den diskussionen i ! Vi kommer att kunna komma i mål. Vi är skyldiga detta. 31 (KD): Senast statsministern och jag stod i de här två talarstolarna och diskuterade och debatterade tog jag upp regeringens arbetslöshetsmål: ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Huvudnumret i regeringens arbetsmarknadspolitik handlar om traineejobben. 32 000 traineejobb utlovades. hade det blivit ett enda. har det väl blivit några fler, men regeringens arbetsmarknadspolitik har havererat. Statsministern tyckte dock att jag skulle glädja mig. Med regeringens politik är vi på g, och målet att ska ha den lägsta arbetslösheten i är inga problem. Det var så jag uppfattade den debatten. Om man tittar i prognos, som har vägt in regeringens politik och regeringens budget, ser det dystert ut. prognos är att arbetslösheten i kommer att vara . För att vi ska nå EU:s lägsta arbetslöshet året därefter måste vi rimligen ned på 4–4,. Jag tog upp detta, och statsministern svarade: Ni har redan dömt ut ett arbetslöshetsmål som gäller . Ni tittar på en prognos och ser en siffra där borta, och så tror ni att det blir så. Ja, det blir så om man inget gör, men inte om man fortsätter ihärdigt, och det tänker jag göra. Det är lovvärt. Vi såg en siffra. Vi såg den i regeringens eget finansdepartements prognos. Det är ett finansdepartement som hade lagt in hela regeringens politik i sina beräkningar. Det döms ut av statsministern. Min fråga till är: Hur kan ha så fel i sin prognos? 32 Statsminister (S): Först och främst blir jag förvånad varje gång denna kritik mot arbetslöshetsmålet kommer upp. Detta är enligt mig den viktigaste frågan. Det viktigaste för en vuxen människa är att kunna försörja sig själv. Man kan ha eget företag; man kan driva företag. Men en del ska ha anställning. För mig är det nummer ett. Vi har för hög arbetslöshet i . Vi måste få ned den. Den är på väg ned . Den går ned på totalen. Långtidsarbetslösheten går ned. Ungdomsarbetslösheten går ned. Sysselsättningen går upp. Jag säger inte att det är för evigt. Om vi tittar bort är arbetslösheten där för hög – ja. Den ligger där för att vi nu har fattat ett antal beslut, men de kommer inte att räcka utan det kommer att behövas mer. Jag har fortfarande samma argumentation. Om man bara tittar på en siffra och säger att så här blir det, då blir det så. Men man kan säga: Jag ska ned under det där. Vi ska ned till EU:s lägsta arbetslöshet, och det kommer att kräva mer. Det kommer säkert att kräva mer av utbildningsplatser. Det kommer säkert att kräva mer av beredskapsjobb, you name it. Jag kan säga att jag nästan struntar i vilket, bara människor kommer i arbete – och på sjysta villkor. Med er politik gäller att sänka skatter. Det är det som gäller för alla de fyra borgerliga. Ni ska sänka skatter. Sedan läser vi i budgetförslagen hur det ska skäras ned.