prot · H40911 · 2016-09-29 00:00:00 — § 1 Val av ledamöter och suppleanter i svenska delegation Val av 20 ledamöter och 20 suppleanter i svenska delegation företogs. Sedan de från valberedningen inkomna gemensamma listorna godkänts av kammaren befanns följande personer valda till ledamöter respektive suppleanter i svenska delegation till dess nytt val till delegationen förrättats under början av nästa . (S)(S) (M) (M) (S) (S) (M) (M) (S) (S) (SD) (SD) (M) (M) (S) (S) (C) (C) (MP) (MP) (M) (M) (S) (S) (SD) (SD) (L) (L) (V) (V) (M) (M) (S) Lawen Redar (S) (S) (S) (KD)(KD) (SD)(SD) § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Tredje vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i skatteutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Tredje vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i skatteutskottet och som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet samt att Liberalernas riksdagsgrupp anmält som suppleant i finansutskottet och i justitieutskottet, som suppleant i socialförsäkringsutskottet, som suppleant i utbildningsutskottet, som suppleant i trafikutskottet och som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet. Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i miljö- och jordbruksutskottet suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 5 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2016/17:3 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från socialförsäkringsutskottet. § 6 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM2 Ändring i förordningen om informationssystem för nya psykoaktiva ämnen s.k. nätdroger KOM(2016) 547 till socialutskottet § 7 Svar på interpellation 2015/16:779 om den turkiska arméns angrepp i 1 Utrikesminister (S): Fru talman, ärade ledamöter! har frågat mig vad jag och avser att göra för att fördöma invasion av den syriska staden och den turkiska regimens återkommande militära angrepp mot Rojava och för att tillsammans med andra länder förhindra ytterligare turkiska militära angrepp mot Rojava och övriga gränsområden. är en central aktör i regionen och deltar liksom i den globala koalition som har bildats för att bekämpa Daish och främja långsiktig stabilitet i och . har tillsammans med andra aktörer återtagit staden i från Daish. roll i kampen mot Daish är viktig men får inte leda till stridigheter med andra grupperingar. Därför ser jag också med oro på en utveckling där relationer med kurdiska grupper riskerar att försämras. Det är viktigt att inte förlora fokus på kampen mot Daish och det övergripande målet, nämligen en politisk lösning och transition i linje med säkerhetsrådsresolution . driver bilateralt och inom EU frågan om en vapenvila med PKK och att en fredsprocess med kurderna ska komma till stånd. En sådan skulle kunna få positiva konsekvenser även över gränsen mot och för regionen i stort. Inom EU finns starkt stöd för att fortsätta att ha en nära dialog med ett balanserat förhållningsätt gentemot . Den höga representanten har framhållit att dialog med är särskilt viktig när det gäller den kurdiska frågan och konflikten i . Vid högnivådialogen mellan och diskuterades situationen i . EU och är överens om att framtid bland annat bör bygga på territoriell integritet, nationell enighet och ett inkluderande samhälle med skydd för alla minoriteter i en icke-sekteristisk stat. Diskussionerna om hur EU och kan samarbeta för att bidra till en lösning på konflikten i kommer att fortsätta. 2 (MP): Låt mig börja med att välkomna utrikesminister hit till denna interpellationsdebatt. ska vi diskutera den turkiska regeringens krigspolitik. Vi ska diskutera aggressionen mot kurder och invasionen av Jarablus i norra . Vid det här laget känner de flesta till meritlistan för Erdoğan, hans politik och regering. Jag tänkte ge en kort redogörelse, ett axplock av de gärningar som den turkiska regeringen har gjort sig skyldig till . De har hotat, arresterat, åtalat och fängslat oberoende journalister. finns det över 150 journalister som är fängslade, enligt den internationella pressfrihetsorganisationen. De har stormat medieredaktioner, lagt restriktioner på dem eller stängt dem helt. De har hotat många akademiker med åtal och förbjudit dem att lämna landet. De har iscensatt en arresteringsvåg över hela , med rättegångar mot oliktänkande. finns det över 32 000 arresterade, enligt vad själv säger. De har avskedat över 100 000 personer – över 100 000! De har inlett ett regelrätt krig mot civilbefolkningen i många kurdiska städer och har låtit sina säkerhetsstyrkor skjuta sönder hela stadsdelar med artilleri och stridsvagnar. De har gjort sig skyldiga till kollektiv bestraffning av civila, låtit det multinationella partiet utsättas för över 400 övergrepp och avsatt 28 folkvalda borgmästare i landet, varav 24 kurder. De har stött IS-terroristerna och försörjt dem med vapen och förnödenheter enligt flera rapporter. De har hyllat styre och beskrivit det som ett exempel på ett lyckat styre. De har blockerat Wikileaks. De har låtit sin militär genomföra hundratals bombräder mot byar i irakiska , utsatt syriska delen av – Rojava – för angrepp, blockad och isolering och invaderat en del av ett annat land, i detta fall . Detta och mycket till har Erdoğan och hans regim på sin meritlista, fru talman. Men trots detta vansinne, denna vansinniga krigspolitik, finner jag inte så mycket fördömanden i det interpellationssvar som jag har fått. Det enda jag ser som kan likna kritik, mjukt, är att utrikesministern säger att hon ser ”med oro” på utvecklingen i . Jag menar att vår utrikespolitik ska vara skarpare än så. Den ska inte vara så tandlös, utan vi behöver markera mot en regim och en stat som gör sig skyldig till så grova kränkningar av både folkrätten och flera . Jag hoppas att jag kan få ett tydligare och skarpare svar av utrikesministern. 3 Utrikesminister (S): Fru talman, ärade ledamöter! Tack, , för att du tar upp den här frågan! är en central aktör i regionen, landet är en betydelsefull samarbetspartner för EU, och vad som händer i engagerar många också här i . Vi har ju många från som bor i . Utvecklingen i har under varit mycket oroande, vilket också har förstärkts efter sommarens kuppförsök. Regeringen har i EU-sammanhang tydligt fördömt kuppförsöket. Vi förstår att demokratiska institutioner genomgår en mycket svår period efter detta kuppförsök. är det viktigt att landet återgår till ett normalt tillstånd så fort som möjligt. Vi är förstås mycket bekymrade över den negativa riktning som landet har tagit när det gäller rättsstaten och grundläggande fri- och rättigheter. Det gäller särskilt yttrande- och pressfriheten. Detta har vi uttryckt på många olika sätt och i många olika sammanhang. Jag har själv deltagit i diskussioner om just detta, och vårt stöd går i mycket hög grad till dem som värnar yttrande- och pressfriheten i . Vi stöder också antiterrorismsamarbetet mellan och , med syfte att motverka radikalisering och terrorism. Vi välkomnar att det finns ett turkiskt deltagande i den internationella koalitionen mot Daish, därför att har rätt att vidta begränsade och proportionella åtgärder för att motverka eventuella attacker från Daish mot mål i . får roll i kampen mot Daish inte leda till stridigheter med andra grupperingar i . Återigen: Vi har varit tydliga i vårt fördömande av kuppen. Man ser nämligen att många av de starka känslorna i handlar om att inte tycker att och ett antal länder svarade tillräckligt beslutsamt och med tillräcklig inlevelse när det gällde situationen efter kuppförsöket. Men vi uttrycker också stöd för de demokratiska institutionerna i och för det turkiska folket. har ett omfattande jobb framför sig för att bringa klarhet i vad som hände under detta kuppförsök och också för att ta reda på exakt vilka som låg bakom det. Men personer som frihetsberövas måste behandlas i enlighet med lagar och regler, och rätten till en rättvis rättsprocess måste respekteras. Något annat är inte tänkbart. Den demokratiska ordningen måste upprätthållas, och rättsstatens principer och mänskliga rättigheter måste respekteras. Vi ser att våldsutvecklingen i drabbar oskyldiga civila, och situationen i sydöstra är också djupt bekymmersam. Vi fördömer våldsanvändning där civila drabbas och menar att den internationella humanitära rätten måste respekteras. måste både turkiska styrkor och PKK lägga ned sina vapen för att bana väg för en fredsprocess. Det är centralt för att ska kunna fortsätta i en demokratisk riktning. Det är också centralt för regionens stabilisering. Vi hoppas på en återupptagen fredsprocess mellan kurderna och men också på gemensamma ansträngningar för en fredlig utveckling i . 4 (MP): Den här debatten handlar om invasion av delar av norra . Den handlar om angreppen på kurdiska städer i Rojava i norra delen av , alltså den syriska delen av , och inte så mycket om kuppförsöket. De flesta av de brott som Erdoğan och hans regim har gjort sig skyldiga till skedde före kuppförsöket. De har bedrivit en krigspolitik . De har stött . Situationen är att en stat har gått in och invaderat en del av en annan stat. En stat angriper alltså militärt städer i en annan stat. har valts in i säkerhetsrådet, och har haft en position där man har fördömt krigspolitik i många länder. Därför undrar jag om ser detta som normalt. I svaret står det: ”har tillsammans med andra aktörer återtagit staden i från Daish.” Men de har invaderat en del av ett annat land. Förvisso har varit där, men skulle kastas ut eftersom de kurdiska rebellerna var på väg att befria staden. Hela syftet med denna invasion var att förhindra kurdiska städer och att Jarablus och områden där skulle intas, så att även fortsättningsvis skulle ha möjligheter att skicka förnödenheter, vapen och så vidare till . Mina frågor återstår: Anser , som har valts in i säkerhetsrådet, att det är okej att ett land bryter mot om territoriell suveränitet eller inte? Anser att det är okej att med artilleri angripa och beskjuta städer i en annan stat? Och avser utrikesministern att agera på något sätt, inom EU eller inom FN, för att se till att sådana militära angrepp mot Rojava inte fortsätter? Det är nämligen oerhört viktigt. Jag vill också veta om och utrikesministern fördömer dessa kränkningar mot folkrätten och mot flera internationella konventioner. 5 Utrikesminister (S): Jag tror att det är viktigt att använda denna möjlighet för att säga någonting om det arbete som gör i för att förbättra förutsättningarna för fred. Vi ser att civila dödas utan urskillning. Och parterna, inte minst den syriska regimen, har satt i system att undanhålla humanitärt stöd. Det har varit en mycket allvarlig upptrappning av våldet i från och regimens sida. Det har varit en attack mot en humanitär konvoj utanför och urskillningslösa bombningar av civila områden. Det är fruktansvärt att vi 2016 ska behöva bevittna en sådan hänsynslös konflikt, där respekten för mänskligt liv helt saknas. Många bedömare liknar de senaste bombningarna av med de hemska bombningarna av i slutet av . Jag tror att historien kommer att döma alla de ansvariga mycket hårt. Det är mycket svårt att se hur fredsprocessen ska kunna ta form. Men vi måste fortsätta att verka för en fredsprocess. Det som vi då måste göra är att sträva efter och skapa förutsättningar för en fredlig politisk lösning och en transition, alltså en förändring och övergång i linje med säkerhetsrådsresolution . verkar både genom EU och genom FN för en politisk lösning av konflikten, för vapenvila och fullt humanitärt tillträde. Vi stöder FN-sändebudet ansträngningar, och vi stöder också de säkerhetsrådsresolutioner som har antagits och de överenskommelser som har slutits i syfte att skapa förutsättningar för att få politisk fred och en politisk lösning. Vi har även bidragit med att till exempel stärka kvinnors och civilsamhällets aktörers röster och deltagande i det just nu pausade FN-ledda fredssamtalet i . För att lindra lidande och nöd i har vi bidragit med i humanitärt stöd. Vid givarkonferensen i gjorde vi ännu en humanitär utfästelse om . kompletterar vi med en ny femårig biståndsstrategi för Syrienkrisen om , och vi har bidragit till EU:s fond. Vårt bidrag syftar till att lindra lidande och nöd och förbättra tillvaron för människor i och för flyktingar från . Kriget måste få ett slut, och det finns inga ursäkter för det som är krigsbrott eller övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och inga bortförklaringar för att ödelägga sjukhus och skyddsrum. Det finns inte heller något försvar för användning av kemiska vapen eller biologiska vapen. De som lider mest är de civila som är fångade i och på andra ställen. Vi måste förstås göra allt för att ta vara på de goda krafterna, oavsett om det är i eller i , och stå upp för mänskliga rättigheter och fred. Vi måste fortsatt engagera oss också för och med och se till att landet kan spela en konstruktiv roll när det gäller att kriga mot IS. Vi måste se till att vi kan påverka så att går i demokratisk riktning efter att ha utsatts för ett kuppförsök. Jag tror att vi måste fortsätta med den dialogen på ett så vettigt sätt som det över huvud taget går. Vi måste verka på alla dessa spår . 6 (MP): Jag delar utrikesministerns uppfattning när det gäller stöd till fredsprocessen i , och jag delar uppfattningen att det är viktigt med det bistånd vi ger och allt det arbete den gör när det gäller flyktingarna i och fredsprocessen. Det var dock inte svar på mina frågor. Jag ställde ett par frågor med anledning av att den turkiska regeringen bryter mot folkrätten och . Den går in i ett annat land, och den beskjuter städer i ett annat land. Jag vill veta om det finns ett fördömande eller inte. Utrikesministern har haft två inlägg på sig, och jag hade hoppats på ett klargörande i denna fråga. Jag har inte fått det, men jag hoppas att jag kan få ett klargörande. Fördömer utrikesministern de kränkningar av folkrätten och som gör sig skyldigt till genom att beskjuta städer i ett annat land och invadera delar av en annan stat? Det är oerhört viktigt att veta detta, för vi är ett land med en regering som har deklarerat att det är viktigt med respekt för folkrätten. Här åsidosätter ett land och dess regering folkrätten, och därför frågar jag : Fördömer utrikesministern den turkiska regeringens agerande eller inte? 7 Utrikesminister (S): Vi fördömer självklart det som är konstaterade kränkningar av folkrätten. Vi menar att man måste följa de konventioner, lagar och regler samt den internationella humanitära lagstiftning som finns. Sedan har vi ju en oerhört kaotisk situation i , också med de insatser som görs från ett antal länder just , där det ibland är svårt att konstatera vem som har gjort vad och med vilka motiv. Här har förstås kampen mot IS ibland också fått dölja att man har haft helt andra syften med sina insatser. Framför allt handlar det ju om vad vi nu gör. Hur engagerar vi oss med ? Hur signalerar vi tydligt vilken utveckling vi vill se? Hur bidrar vi i FN-sammanhang och i EU-sammanhang för att se till att vi får en lösning på konflikten i ? I dess skugga ska förstås inte heller tillåtas att angripa kurderna som grupp. I skuggan av kampen mot IS ska man inte heller tillåtas bryta eller förhindra ett återupptagande av den fredsprocess som vi ändå hoppades mycket på. Det är vårt främsta intresse nu: Vi ska se till att engagera oss på ett sådant sätt att det möjliggörs. Vi tror att vi gör det bäst i dialog med och på ett konstruktivt sätt. Det är frustrerande för väldigt många, för efter då det gick i rätt riktning och man såg reformansträngningar i har vi sett en tillbakagång som är mycket allvarlig. Den innebär framför allt en tillbakagång för skyddet för mänskliga rättigheter, demokrati och press- och yttrandefrihet. Det är det vi jobbar mycket med just nu – att se till att vi kan stärka dem som verkar i och hävda dessa värden i den politiska dialogen med . Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2016/17:5 om den politiska situationen i 8 Utrikesminister (S): har frågat mig vad min och regeringens ståndpunkt är i frågan om sanktionerna mot och hur vi arbetar för att påverka, driva och leda denna fråga. Regeringen ser fortsatt med oro på situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter i . Enligt Odihrs preliminära rapport från parlamentsvalet står det klart att har en lång väg kvar att gå för att uppfylla sina demokratiska åtaganden. Givet ovan nämnda brister förordar en EU-politik som är kopplad till vitryskt agerande. har även drivit en linje i EU om sanktioner mot landet så länge inte uppfyller EU:s krav. I denna fråga är det avgörande med enighet bland medlemsstaterna om vilken politik som ska föras. I utrikesministerrådets slutsatser från uppmärksammades ett flertal steg som tagits av för att förbättra relationerna till EU, bland annat frigivningen av de politiska fångarna. Merparten av sanktionerna avslutades som ett incitament till att fortsätta den positiva utvecklingen. Sanktionslättnaderna kopplades till konkreta krav som, om de möts, ger ytterligare möjligheter att utveckla relationen med EU. kan EU återinföra sanktioner om utvecklingen så kräver och om vi kan uppnå enighet om det. Inför parlamentsvalet i rapporterade Odihr om vidtagna åtgärder som motsvarade deras rekommendationer efter presidentvalet , så som att oberoende journalister ackrediterats och att ett ökat antal oppositionella kandidater hade registrerats. Två oppositionella kandidater tog sedan plats i parlamentet. Efterlevande av Odihrs rekommendationer är ett av kraven i slutsatserna. Mycket kvarstår för att ska anses vara en demokrati som respekterar mänskliga rättigheter. Dödsstraffet finns fortfarande kvar, och minst en dom har verkställts . Observatörer rapporterade om valfusk i parlamentsvalet, och de flesta rekommendationer från Odihr beaktades alltså inte. EU:s medlemsstater för kontinuerligt en dialog om utrikes- och säkerhetspolitiken gentemot , och här är bilaterala kontakter med landet viktiga. förblir en aktiv och kritisk röst i denna diskussion. En stark EU-politik kräver kontinuitet och enighet inom EU. 9 (M): Jag tackar utrikesministern för svaret på min interpellation. Vi har dessvärre haft anledning att diskutera denna fråga tidigare, bland annat efter det presidentval som hölls . Även det valet omgavs av omfattande valfusk och förtryck av oppositionella, på samma sätt som det har varit under de senaste närmare 22 åren sedan blev president. Jag var själv inte på plats men har annars varit det vid alla val i , delvis som observatör men vid tidigare val även av andra anledningar. Det är väl bara att konstatera att fortsätter att befästa sin roll som det som brukar kallas sista diktatur. Efter förra årets val blev det sanktionslättnader, och jag var lite kritisk till de diskuterades. EU:s ledare sammanträdde nämligen som valet genomfördes, eller framför allt när presskonferensen hölls dagen efter valet, och beslöt att man skulle lätta på sanktionerna – som det stod klart att valet var minst lika genomkorrupt som de tidigare. Egentligen kvarstår inga sanktioner relaterade till valen mot , utan det gäller försvinnandena av ett antal personer för 16 eller . Samtliga sanktioner som var kopplade till val, och som var baserade på att landet skulle släppa politiska fångar, ha ett bättre medieklimat och reformera vallagen, är borta. Dessbättre släppte landet de politiska fångarna; dessvärre är det ingen förbättrad situation gällande medierna, och det är definitivt inga förbättringar gällande vallagen. Därför är det bra att det står att ett efterlevande av Odhirs rekommendationer är ett krav för EU, och jag hoppas att detta har en innebörd i verkligheten utifrån det faktum att valet inte på något sätt efterlevde Odhirs rekommendationer. Det var ett genomkorrupt val. Det var genomfuskat och i många situationer också värre än tidigare val. Det har varit extremt få oppositionella i de lokala valkommissionerna, men från ett extremt lågt antal har de lyckats få in ännu färre från olika sidor. Det är alltså bara regimen. Två oppositionella kom in i parlamentet; det är positivt. Däremot kommer det kanske inte att göra så mycket för demokratin. Parlamentet har egentligen inte någon makt i landet, utan presidenten bestämmer det mesta, och dessa oppositionellas roll som 2 av 110 kommer sannolikt inte att förändra den demokratiska situationen. Däremot blir det möjligt för oss demokratiska parlamentariker att ha demokratiska kontakter med parlamentariker, och det blir en plattform för ett par personer. Det är bra att förblir en kritisk röst i diskussionen gällande EU, men vad är röst? Det skulle vara roligt att få reda på vad gör mer konkret, för var ju i alla fall drivande i att sätta EU-agendan, och vi hördes och syntes i frågan. Jag har försökt att googla, och jag har tittat på UD:s hemsida liksom på regeringens hemsida, men jag har inte hittat några kommentarer. Det kan hända att jag har missat något, och därför skulle det vara bra att veta vad som är utrikesministerns och regeringens linje. Vad gör man konkret? Har röst i de här viktiga frågorna om demokrati och mänskliga rättigheter tystnat? 10 Utrikesminister (S): Nej, , rösten har inte tystnat, men man kan väl säga att frågan är uppe mer sällan på utrikesministrarnas sammanträden. Mycket kvarstår för att ska anses vara en demokrati som respekterar mänskliga rättigheter, och vi tycker ju likartat här. Det vi menar är att vägen framåt måste handla om ett enat EU-agerande som är kopplat till det vitryska agerandet. Det är grundprincipen. verkar det vara nödvändigt att förklara den politik som vi driver och får stöd för i EU-kretsen och som vi tror kan bli framgångsrik. Vi har fått gehör för att de krav som EU tidigare kopplade till sanktionerna, utöver frigivandet av politiska fångar, ska förbli en del av EU:s politik också framöver. Signalen är ju att en närmare relation mellan och är möjlig och önskvärd men att det kommer att bli en stegvis utveckling som måste vara villkorad och att EU löpande ska utvärdera denna utveckling i . Det betyder att detta måste återkomma så att vi får chans att titta på och bedöma om det finns några framsteg att registrera och hur vi i så fall kan skjutsa på i rätt riktning. Jag anser alltså inte att vår röst har försvagats. såg till att EU:s rådsslutsatser blev så robusta som möjligt vad gäller krav på förbättringar i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati. Vi kommer att fortsätta att vara en aktiv och kritisk röst i utformningen av nya krav och hur man ska utvärdera dem, och vi behöver också lägga kraft på våra bilaterala kontakter med . En följdfråga är om det alls går att skönja några förbättringar vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter i . I utrikesministrarnas rådsslutsatser uppmärksammades några steg som har tagits av för att förbättra relationen med EU. Detta föranledde att merparten av sanktionerna avslutades som ett incitament att fortsätta utvecklingen. Det var svårt att hävda att de skulle kvarstå. Det var helt klart en majoritet av medlemsländerna som ansåg att de skulle avslutas, speciellt mot bakgrund av att de politiska fångarna hade frisläppts. var det, precis som vi har hört, så att inför parlamentsvalet registrerades fler oppositionella kandidater än tidigare, och man hade oberoende journalister som ackrediterades. Som nämnde tog två från regimen oberoende kandidater plats i parlamentet. Dessa punkter motsvarar vissa av Odhirs rekommendationer, och det var även en del av kraven i rådsslutsatserna. Men i det stora hela är situationen alltjämt väldigt oroande.