prot · H30985 · 2016-03-23 00:00:00 — Det behöver jag inte utveckla särskilt mycket mer, för jag tror att vi är många som är överens om det. Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () Det finns också ett annat ekonomiskt värde, och det är att när utvecklingsländerna lyfter sig ur fattigdom skapar det en tillväxt som är till gagn för hela det globala samhället. Det gynnar även de utvecklade länderna. är ett exportberoende land, och ju fler länder som kan lyfta sig ur fattigdom och delta i den ekonomiska tillväxten, desto bättre för oss. Det finns alltså två perspektiv även på detta. Det tredje perspektivet är det konstitutionella. Kritik har riktats mot när det gäller om det här verkligen tillhör kärnverksamhet. själv stöder sig på riksbankslagens 7 kap. 4 §. Det råder delade meningar om huruvida man har rätt att ingå sådana här avtal. Därför tycker jag att det är bra att man får igång en parlamentarisk utredning och översyn av riksbankslagen. Men när man gör det tycker jag att det är viktigt att man har med sig de två första perspektiven som jag pratade om. Det är viktigt att man funderar på vilken roll har i förhållande till för 30 eller eller kanske så sent som . Är rollen likadan som tidigare? Hur ska vi forma för framtiden? Vilket behov har vi, , de internationella institutionerna och världssamfundet av de respektive centralbankerna runt om i världen? Jag hoppas att man tar med sig de frågorna in i den parlamentariska utredningen, för jag tror att det är viktigt att inte bara se till vad har varit utan också till vad ska bli. Med det sagt, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 6 Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning betänkande 2015/16:JuU14 Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning (prop. 2015/16:83) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) § 7 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändringar i direktivet om administrativt samarbete på skatteområdet – land-för-land-rapportering (DAC 4) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändringar i direktivet om administrativt samarbete på skatteområdet – land-för-land-rapportering (DAC 4) (KOM(2016) 25) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) § 8 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion (KOM(2016) 26) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) § 9 Tillsynsbestämmelser till följd av TSM-förordningen betänkande 2015/16:TU12 Tillsynsbestämmelser till följd av TSM-förordningen (prop. 2015/16:92) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2015/16:NU13 Exportstrategin (skr. 2015/16:48) 7 HANS (M): Herr talman, ledamöter och ministern! I tider som dessa är det viktigt att vi talar om vad vi kan göra mellan våra länder och över våra gränser. Det finns krafter som vill stoppa människor och flöden över gränserna. Det finns människor som vill kliva över gränserna men som har svårt att göra detta. ska vi diskutera handel. ska vi diskutera hur kan exportera mer. Det är att tala om något som är bland det viktigaste som finns, nämligen att gå över gränser och göra det på ett bra sätt. Regeringen har lagt fram en exportstrategi. Och det är väl bra, för är ett starkt handelsberoende land. Export är beroende av import, och därför är också ökad frihandel i världen högst prioriterad, då den utvecklar kompetensen över gränserna. Att en vara exporteras från betyder dock inte att den enbart är svensk. Så mycket som av exporten från tillverkningsindustrin har i själva verket producerats i andra länder. Därför blir det alltför begränsat att bara tala om en exportstrategi. behöver en handelsstrategi som beaktar såväl import som export som delar av en utvecklad handel. De stora företagen växer i antalet anställda utanför . För att stimulera till ökade inhemska och även utländska investeringar i krävs i grunden ett gynnsamt företagsklimat med generellt sett goda näringsvillkor i . Både bolagsskatten och expertskatten måste vara internationellt konkurrenskraftiga för att kunna attrahera investeringar och talanger. Om ska kunna attrahera de bästa talangerna i världen till företag på hemmaplan måste det finns konkurrenskraftiga regler. Därför är det bra med den översyn av personaloptioner som är på väg och som kommer att stärka möjligheterna till denna rekrytering. Tjänstehandeln växer och står för omkring en fjärdedel av totala handel. Dagens och inte minst morgondagens värden genereras till allt större del av tjänster kopplade till ursprungsprodukten. I exportstrategin saknas tyvärr en tydlig idé om hur tjänsteexporten ska utvecklas. Regeringen sitter fast i en gammal föreställning om att det är industriellt framtagna fysiska produkter som genererar huvudsakliga värden. Därmed har regeringen också förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel i exportstrategin. Att ta till vara tjänstesektorns möjligheter är nyindustrialisering i ordets rätta bemärkelse. Det är också slående att se hur regeringen här totalt har missat välfärdstjänsterna som en potentiell exportframgång. Svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt sett hög klass och är på många sätt banbrytande. Här finns en stor potential för svensk välfärd att bidra till övriga världen. Det är också tydligt att regeringens exportstrategi har ett ovanifrånperspektiv. Det är staten och Business som är aktörerna, och det är de som ska lösa problemen. har villkoren och konkurrenskraften för företag försvagats, bland annat genom höjda skatter, regeringens osäkerhet i energifrågan och en något vag hållning i frihandelsförhandlingarna i . Här skulle kunna spela en betydligt tydligare och mer högljudd roll. Det finns också möjligheter, herr talman. Migration talar alla om i alla sammanhang, och det tycker jag att vi ska tala om i en handelsdebatt också. Migrationsflödena är en viktig del av personrörligheten till och från . Detta kan också skapa möjligheter för gränsöverskridande handel. Företagare som är födda utomlands besitter ofta goda kunskaper om affärskultur, politik, språk och religion i sina forna hemländer. De har som kosmopoliter särskilt goda förutsättningar att bedriva handel över gränserna och kan dessutom vara vägvisare för andra svenska företagare. Att knyta kontakter mellan svenska exportföretag och nyanlända till är mycket värdefullt av många skäl. Det är också en utmaning för många med invandrarbakgrund att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Jag har talat om ett ovanifrånperspektiv. Ett nytt begrepp i exportstrategin och i regeringens handelspolitik är Team . Det antyder vid första anblicken på en god ambition, och det tror jag absolut att man har. Men när man tittar närmare visar sig Team snarare vara en ordkonstruktion av självklarheter och insatser som i stort sett redan görs . Som Team presenterats saknar det tydlig funktion, organisation, mandat och mål. gjorde jag experimentet att söka Team på nätet för att hitta telefonnumret dit. Jag ringde upp och frågade efter . Det visade sig då att jag inte kom till Team utan jag hade kommit till eventbyrån Team på . De visste faktiskt inte vem var. Jag hoppas att de tar del av den där debatten så att de får en bättre inblick i detta. Men det här visar kanske vad Team är och vilken bristande genomslagskraft det har fått. När man tappar en krona på marken och letar efter den, var letar man då helst? Jo, någonstans i närheten, så nära man kan. Närmarknader och fjärrmarknader är ungefär samma sak. Det är jätteviktigt att exporterar till nya marknader som ligger långt borta där en stor del av tillväxten finns. Men vi får inte glömma bort hemmamarknaden, vår närmarknad. är det åtta länder av de tio främsta exportländerna som finns i , och de står för över hälften av svensk export. Alla vet också att det är dyrare att skaffa en ny kund än att vårda och utveckla en tidigare. Oaktat de möjligheter som finns att bryta ny mark på tillväxtmarknaderna finns det fortfarande en stor potential kvar att nyttja på de marknader där export redan är stark. I exportstrategin talas det mycket och gott om att söka nya marknader, och det är bra. Men glöm inte bort att det faktiskt finns marknader på nära håll som vi har tradition att kunna utveckla. Där bör spela en större roll. Små och medelstora företag är de som växer mest, och det är där som potentialen är som störst för att utveckla framtidens jobb. Alla affärer börjar lokalt och därför bör även exportrådgivningsinsatserna vara lokalt och regionalt tillgängliga. Det finns många handelskammare och små och medelstora företag som kan detta med export. Därför vill vi i Alliansen se att man öppnar upp för en regional exportrådgivning och upphandling av dessa tjänster. Genom att öppna för upphandling av rådgivningstjänster ges möjlighet för företag med exportambitioner att utveckla sina exportkompetenser till lokala affärer. Genom att öppna upp för fler aktörer på marknaden kan Business därmed i ökad utsträckning fokusera sina insatser på främjandeverksamhet. En exportstrategi är bra, men dugliga, kunniga och ambitiösa exportföretag är de som ska sköta verkstan. Regeringen bör givetvis gå före och satsa fullt ut på att stötta denna handel. saknar en renodlad handelsminister. Jag har stor respekt för , och det kommer jag kanske att säga i kommande debatter, för vi lär diskutera det här . Men jag skulle önska att näringsminister, innovationsminister och handelsminister skulle få fokusera på de viktiga handelsuppgifterna. behöver en handelsminister på heltid. behöver genom sin regering visa i aktiv handling att svensk handel är högst prioriterad. Jag vill yrka bifall till reservation 1 och reservation 3. I detta anförande instämde och (båda M) samt (C) och (L). 8 (SD): ska vi prata om export, som är viktigt för både svensk ekonomi och svenska arbetstillfällen. Det är därför glädjande att regeringen har tagit fram en exportstrategi. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 8. har en positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Vi menar att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala handelsavtal är av största vikt samt att det genererar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden. svenska industrin och deras handelspartner, som tillsammans står för ungefär en femtedel av vår bnp och tre fjärdedelar av exporten som den direkt eller indirekt sysselsätter omkring 1 miljon personer. Därmed är handeln ryggraden i den svenska ekonomin. avser att stärka den svenska industrins konkurrenskraft genom en ökad handel. Vårt mål är att öka marknadsandelar, tillväxt och vinstmarginaler för svenska bolag och att detta sker i reella termer med jämförbara länder. Vi ser dock ett behov av ytterligare faktorer gällande konkurrens. Vi anser därför att det behövs en total konkurrensöversyn och därmed en genomgång av de så kallade konkurrensfaktorerna. vill dock poängtera att det är marknadens uppgift att se över de egna sektorernas konkurrenskraft och att politiken inte ska gå in och detaljstyra på minsta möjliga nivå, men vi ser behovet av ytterligare faktorer och en övergripande konkurrensöversyn gällande större mätområden i sin helhet. ser positivt på import och dess betydelse för den svenska konkurrenskraften. Allt fler produkter innehåller delar som produceras någon annanstans i världen, och värdekedjan är i viss mån positiv även om önskan gällande geografisk närhet till värdekedjor bör tas i beaktning. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar konkurrenskraften på inhemsk produktion och därmed gynnas även exporten. Vi anser dock att importbehovet behöver utredas på lång sikt. Politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. När det gäller den svenska konkurrenskraften ser vi positivt på de utsikter som har. Vårt parti förordar en politik som fortsatt stärker den svenska industrins exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter, särskilt när det gäller högteknologiska tjänster och produkter högt upp i värdekedjan. Vår vision är att fortsätta utvecklingen genom att förädla de redan befintliga nationella konkurrensfördelarna och därmed stärka marknadsandelar samt att ta del av nya och växande internationella tillväxtregioner såsom bland annat , och . Vi ser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan i form av små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssammarbeten. Jag träffade president under hans statsbesök i . Presidenten var då tydlig med att vill ha goda handelsrelationer med och att man välkomnar svenska företag i . är en stor tillväxtmarknad, och menar att det är viktigt att möter dessa nya möjligheter med en överlagd politik. Vi ser som en framtida viktig handelspartner för med stor tillväxtpotential. Vi har också uppfattat en välvilja från sida att utveckla handelsrelationerna med varpå vi menar att , via Business , ska ge en högre prioritet i sin verksamhet. besökte delar av näringsutskottet . Vi fick då veta att nu genomför en gedigen energieffektivisering av New . Denna energieffektivisering kommer att pågå och förr eller senare sprida sig till övriga . De nordiska länderna besitter mycket av den teknologi och de lösningar som efterfrågar. och danska företag har i ett tidigt skede varit med om att exportera sina lösningar och teknologi. Svenska företag har genom denna energieffektivisering potential till export till . Business bör därför få i uppdrag att verka för att svenska företag ska etablera sig på den amerikanska marknaden. Jag upplevde att amerikanerna har en bra och positiv bild av och svenska företag. Svenska varumärken anses stå för hög kvalitet. Detta är något som självklart ska dra nytta av. Business är ett bra sätt att göra det. Ytterligare en sektor som har en stor potential är den svenska livsmedelsproduktionen. De gröna näringarna, däribland livsmedelsproduktionen som sysselsätter uppskattningsvis 400 000 personer i , har ett exportvärde motsvarande . ser positivt på regeringens initiativ att ta fram en svensk livsmedelsstrategi och anser att regeringen bör fortsätta att arbeta för att främja exporten av svenska livsmedel. För att bli bättre på att exportera svenska livsmedel delar vi uppfattningen att regeringen bör stödja livsmedelsföretagen i deras kompetensutveckling när det gäller export. 9 (C): är ett väldigt exportberoende land. Det är också exporten som har legat till grund för den välfärd som vi byggt och bygger upp. Det är bra att regeringen nu presenterat ett förslag till exportstrategi för . Det är också någonting som vi ska debattera . Drygt hälften av det vi producerar exporterar vi till andra länder. Men det finns också möjligheter att vara ännu mer framgångsrika. Faktum är att har halkat efter många andra europeiska länder . Därför är det viktigt att är ett land som står sig väl i konkurrensen med andra länder. tar företag beslut om var de ska lägga nästa investering – är det i eller är det någon annanstans? För att vi ska bli mer konkurrenskraftiga gäller det att minska kostnaderna för företagen, inte tvärtom. Det här gjorde alliansregeringen, till exempel genom minskad bolagsskatt och minskade kostnader för att anställa. Dagens vänsterregering verkar vilja göra tvärtom, och det gynnar inte svensk export. Från regeringens sida satsar man nu på att öka den svenska exporten. Det har jag inget emot – tvärtom. Men med tanke på de stora skattehöjningar som läggs på de svenska företagen kan jag inte säga annat än att satsningen är modest. Regeringen har aviserat att den kommer att höja skatterna med för näringslivet – det vill säga öka kostnaderna för att anställa unga, ta bort delar av och , öka kostnaden för att anställa äldre med mera. Hur 300 miljoner ska kunna kompensera för ett bortfall på 27 000 miljoner är för mig en gåta. Regeringen har också genomfört en ökning av bensin- och dieselskatten utan att göra en grön skatteväxling och sänka exempelvis arbetsgivaravgifter. Om regeringen dessutom driver igenom den kilometerskatt man flaggat för kan jag direkt säga att det kommer att påverka svensk export. Malmen, stålet och skogen transporteras långa sträckor, och dessa varor har stor betydelse för jobben och den svenska ekonomin. I stället för att jaga utsläppen jagar minoritetsregeringen näringslivet. Inte heller har regeringen möjliggjort för längre fordon att färdas på våra vägar, någonting som hade gynnat såväl klimatet som näringslivet. Möjligheten att sälja varor till konkurrenskraftiga priser på världsmarknaden är nödvändig för svensk basindustri. En av de viktigaste förutsättningarna är därför säker tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. En annan viktig aspekt är fungerande transporter. Störningar och trängsel i järnvägssystemet framställs vanligen i medierna som problem för försenade och frustrerade tågresenärer i någon storstad. Det här perspektivet är inte oviktigt, men det är sällan vi hör något om konsekvenserna för godstrafiken. Godset har inget ansikte och ingen röst. För att svensk export ska vara konkurrenskraftig är det viktigt att man bygger infrastruktur i hela , inte enbart i folkrika områden med fokus på pendlingstrafik. Regeringens exportstrategi har mest fokus på traditionell industri och alldeles för lite på tjänsteföretagen och deras möjligheter till export. Välfärdsföretagen är knappt ens omnämnda, vilket är konstigt med tanke på den höga internationella klass som många aktörer inom området faktiskt har. De skulle definitivt kunna bidra till att förbättra kvaliteten inom skola, vård och omsorg världen över. Problemet är bara att de inte alltid har en hemmamarknad att hänvisa till i upphandlingar utomlands, eftersom vänsterregeringen gör allt för att sätta krokben för de privata välfärdsföretagen. Det borde vara självklart att svensk välfärd har stora möjligheter att bidra till svensk export på samma sätt som malm och stål. Svensk besöksnäring är en av de stora basnäringarna . omsatte besöksnäringen 269 miljarder, varav utländska besökare stod för 97 miljarder, och den skapade jobb åt 159 000 personer. Låt oss stanna upp och jämföra sysselsättningen i några olika branscher i ! Motorfordonstillverkningen sysselsätter 62 000 personer, produktionen av trävaror, massa och papper 74 000 personer, data- och it-tjänster 101 000 personer och stål- och metallframställningen 107 000 personer. Då förstår ni att besöksnäringens sysselsättningssiffra på 159 000 personer är stor. En annan intressant faktor är att den globala turismen beräknas öka . För mig är det inte alls främmande att åtminstone kan ta en eller ett par procent av detta. Men för att nå målet finns en del saker att tänka på. Vi behöver en strategi för det här. Sedan går det inte att markant öka kostnaderna för företagarna inom den här branschen, då marginalerna är ganska små som de redan är. Ökad bensinskatt och högre kostnader för att anställa är inte medicinen för att få branschen att utvecklas. Vänsterregeringen ökar satsningen till Visit för att få fler utländska turister till . Det är väldigt bra, men i samma veva beskattar regeringen branschen med genom bland annat ökade kostnader för att anställa. Det går inte ihop. Dessutom måste vi satsa mer på destinationsutveckling i hela . Jag vet inte hur man måste påminna om det: hela , inte enbart några storstäder. Därför är det inte, som det går att läsa i exportstrategin, bara viktigt att skapa fler direktlinjer från till destinationer i andra länder. Det är lika viktigt att uppmuntra kommunala och regionala flygplatser att göra detsamma. Slutligen vill jag bara påpeka att jag är väldigt glad för att det öppnas regionala exportcentrum. Jag tror att närheten till ett sådant exportkontor är avgörande för att många lokala och regionala företag ska våga ta kontakt och ta steget. Dock anser vi i Alliansen att man inte bör gå över ån efter vatten och bygga upp nya strukturer, utan ta till vara den kompetens som finns på plats, exempelvis i handelskamrar och annat, där man har exportkunskaper som kan komma till nytta. I detta anförande instämde (L). 10 (V): Exportstrategin är en bred strategi som berör många områden. Export är en grundbult i det svenska välfärdsbygget. Genom att satsa på exportindustrin stärker vi också landsbygder, då det ofta är där exportindustrin är lokaliserad, även om huvudkontoret kanske ligger i . Vi bygger helt enkelt ett som håller ihop. bedriver en omfattande exportfrämjande verksamhet. Det sker bland annat genom rådgivning, exportkrediter och exportgarantier. Men bland annat Amnesty har kritiserat denna verksamhet för att den inte tydligt kopplas till arbetet med mänskliga rättigheter. För är demokrati och mänskliga rättigheter inte förhandlingsbara. Vi står upp för mänskliga rättigheter, oavsett var, när och med vilka motiv de kränks eller inskränks. presenterade regeringen en lista på 26 länder som ska prioriteras i regeringens exportfrämjande arbete. Listan inkluderar en rad auktoritära regimer, som , , och . saknas en hel del demokratiska länder som beräknas ha en hög tillväxt , exempelvis , , , , och . För mig och är denna prioritering väldigt märklig. skrev en lång artikel om ekonomi. Där konstaterar man att ekonomi går väldigt dåligt. av de statliga intäkterna kommer från oljeförsäljning. När oljepriset nu har rasat har också de saudiarabiska intäkterna sjunkit dramatiskt. säljer nu en del av det saudiska kungadömets kronjuveler, nämligen oljebolaget . anser att demokratier alltid ska prioriteras före diktaturer som handelspartner för . I den skrivelse som regeringen nu lagt på bord om regeringens exportstrategi saknas helt vägledande principer för hur handel och exportfrämjande verksamhet ska bidra till global utveckling och understödja och värna mänskliga rättigheter. Detta skapar frågor om huruvida regeringens handelspolitik lever upp till löftet i regeringens utrikespolitiska deklaration om att ska vara en stark röst för ”demokrati, jämlikhet och solidaritet”. När politiska beslut fattas uppstår ibland nya gränshinder mellan länder om man inte tänker till i förväg. medlemskap i har minskat handelshindren inom EU men ökat dem gentemot andra länder. I exportstrategin finns inget underlag till hur regeringen tänker arbeta för att förebygga att nya gränshinder för handel uppstår. Regeringen har ett stort ansvar för de gränshinder som uppstår men också för att minska de gränshinder som finns. Många av våra största exportländer är inte prioriterade i exportstrategin eftersom behovet av stöd från statligt håll är mindre för att svenska företag ska kunna verka i landet. Det innebär dock inte att de gränshinder som finns inte har stor effekt på den svenska exporten och på den svenska ekonomin. Det tydligaste exemplet för mig är den outredda effekten för handel och export på grund av gränskontrollerna gentemot . Därför tycker jag att regeringen borde arbeta med att minska gränshindren mot våra största exportländer såsom , , , och . anser att alla transportslag ska bära sina samhällsekonomiska kostnader. Även flyget måste bidra till utsläppsminskningar för att nå våra klimat- och miljömål. Räknat per passagerarkilometer är flyget det färdsätt som påverkar vår miljö mest.