prot · H30986 · 2016-04-05 00:00:00 — Jordbruks- och livsmedelsproduktion är en ursprunglig basnäring som i världen och också kommer att vara en framtidsnäring och vars produktion stadigt behöver öka i takt med befolkningstillväxt, ett allt torrare klimat i stora delar av världen, åkerasfaltering med mera. har utomordentliga förutsättningar att öka sin livsmedelsproduktion efter flera decenniers tillbakagång på tunga områden som mjölk och kött. Vi har näringsrika jordar, rikligt med nederbörd, skickliga lantbruksföretagare och livsmedelsindustrier samt spetskompetens för god miljö och bra djurskydd. har ökat sin matimport från till och är det mest importberoende landet i frånsett lilleputtländer. Att inte nu vända den nedåtgående utvecklingen utan bara passivt öka matimporten från länder med oftast sämre miljö- och djurskyddsregler vore ett svek mot såväl djur och miljö som ansvaret för att bidra till och världens livsmedelsförsörjning. har –1990-talen affärsidén att ha världens strängaste regler för djurskydd och miljö, vilket också ger en dyrare mat. Staten driver också på för att ständigt sätta upp högre mål för andelen ekologisk och organisk produktion, vars kvaliteter fördyrar maten med ytterligare 25–. Ekomatsproduktionen har också kraftigt ökat från nästan ingenting till dagens 6–av marknaden med hjälp av växande politisk efterfrågan från den offentliga sektorn, från marknaden och genom ett högt miljöstöd. Det vanliga moderna miljövänliga svenska jordbruket, världens kanske bästa, har dock minskat sin produktion med , vilket är en minskning som är typ tio gånger större än vad ekoproduktionen har ökat med. Det gör att totalen har minskat kraftigt. Gris- och nötköttsproduktionen har minskat kraftigt, och mjölkproduktionen är , vilket interpellationerna verkligen visar på, i en stor och djupt allvarlig kris, vilket dränerar mjölkgårdarna på kapital och leder till konkurser och nedläggningar. Och en konkurs för en lantbrukare, herr minister, är helt förödande, eftersom man i princip alltid för lånen också med sin personliga ekonomi och därför förlorar gården och företaget och ofta får släpa med sig miljonskulder vidare i livet. Många vanliga mjölkbönder som gjort mångmiljonsatsningar det , oftast uppmuntrade av politiker, rådgivare och banker, ser nu sin verklighet ligga i spillror när mjölkpriset är på 1980-talsnivå. EU diskuterar nu olika åtgärder. Många EU-länder agerar också för att hjälpa. sänker arbetsgivaravgifter och i har regering och banker överenskommit om amorterings- och räntefrihet . I har regeringen talat lite om lånegarantier, men mycket lite har hänt. , som tillsatte och som gav väldigt goda förslag, ligger i malpåse. Vi får se vad som kommer i livsmedelsstrategin. Men det har inte hänt något , så det är ett förlorat år. Det är bra att denna fråga väcks i riksdag och att vi är flera som diskuterar den. Jag vet att landsbygdsministern känner för dessa frågor, men han måste få med sig hela regeringen inklusive finansministern och det mindre partiet. Jag ställer mig bakom de frågor ställde. Det är upp till bevis, och jag hoppas att livsmedelsstrategin kommer att överraska mig. 71 (C): Jag tackar ministern, och jag tackar interpellanterna för att de har valt att lyfta upp mjölkböndernas tuffa situation. har jag haft förmånen att få åka runt på ministerns hemmabana. Jag har besökt mjölkbönder i och därigenom fått ett lite annat perspektiv. För mig som Ystadbo och skåning har det varit värdefullt att få en inblick i vilka förutsättningar som finns i andra delar av landet. I finns stora utmaningar vad gäller klimatet, och det är dyrare att bygga. Å andra sidan blir fodret väldigt bra i denna del av landet. Mer än i många andra delar av landet utgör mjölkproduktionen här en viktig grund för att skapa jobb i bygder där det inte finns så många andra företag. Mjölkföretagen är alltså mycket viktiga i norra . besökte jag bland annat Norrmejeriers ostproduktion i och andra mejerier. Jag fick med mig två tydliga budskap. Det ena var vilken utmaning avstånden i norra är. Mjölkbilarna kör sammanlagt 285 . Varje mjölkbil kör . Det rör sig om stora avstånd. Ett tydligt medskick var därför: Se till att det inte blir någon kilometerskatt, och se till att det införs långa transporter! Jag tänker inte fråga ministern om det men vill skicka med att detta skulle vara bra. Det andra budskapet var att det finns en stor oro för brist på mjölkråvara . Jag pratade med den nytillsatta vd:n, och han sa att deras största oro är att de inte kommer att kunna få tag på mjölkråvara. Bara har invägningen av mjölk minskat 6–, vilket är alarmerande. Något som också oroar Norrmejerier och många lantbrukare runt om i landet är den nya områdesindelningen för nationella stöd och kompensationsstöd inom LFA-områdena. Låt mig ta ett konkret exempel från . Boteå kommun låg tidigare i område 2b men ligger nu i område 4 och får i nationellt stöd. , på andra sidan älven, låg också i 2b men ligger nu i område 3 och får i nationellt stöd. , nordväst om , låg tidigare i område 1 men är nu placerat i område 3. Ni förstår att en nedklassning med minskat nationellt stöd ger ganska stor påverkan på många företag och mjölkgårdar runt om i norra . I rör det sig om ungefär minus 2 miljoner, och i har man räknat ut att det rör sig om minus 5 miljoner. Det är stora summor, som påverkar förutsättningarna i viktiga delar av landet. Kartan har ritats om efter en temperaturperiod. Det finns dock önskemål om att kartan ska ritas om igen och utgå från medeltemperatur i stället. Det finns en öppning för det , och ministern har på frågestunder och hearings sagt att han är villig att rita om kartan. Kommer ni att titta på LFA-områdena, rita om kartan och lägga fram ett nytt förslag? 72 Statsrådet (S): Det blev många frågor utöver interpellationsfrågorna som jag svarade på, och som ni förstår kan jag inte besvara alla i detta inlägg. Det var ju en kristdemokrat, en moderat och hela tre centerpartister som bombarderade mig med frågor. Låt mig börja med att säga att det inte är mjölkkris bara i . Det råder mjölkkris inom hela EU och globalt. Jag har bra insikt i inte minst de europeiska länderna, och i många länder är det ännu värre än i – trots att de inte har så stränga regler. Låt oss inte fokusera på enbart regler för att lösa denna kris, för det råder obalans på hela mjölksektorn globalt. Situationen för mjölkbönderna är jättetuff på grund av denna obalans och på grund av EU:s sanktioner mot och motsanktioner mot EU. Det skapar stora problem inte minst i och i de baltiska länderna som hade stor export till . Med låga priser blir det alltid en strukturomvandling. Så är det i alla branscher, oavsett om vi talar om mjölbransch, stålbransch eller något annat. Med låga priser slås företag ut. slogs det inte ut fler företag än det har gjort i snitt . Det var faktiskt något färre. Men tittar vi på strukturomvandlingen historiskt har det ofta varit lågt belånade eller helt avskrivna företag som slagits ut. slås välinvesterade och moderna framtidsjordbruk ut med unga och välutbildade jordbrukare. Det oroar mig och regeringen mycket. Vi har vidtagit en hel del åtgärder för att minska trycket. Vi har remitterat ut förslaget om sänkt arbetsgivaravgift , vilket skulle kunna komma jordbrukare till del. Vad gäller det nationella kuvertet, som EU delade ut, gjorde en hundraprocentig medfinansiering. Det är totalt 152 miljoner. Vi kompenserar fullt ut för dieselskattehöjningen plus att vi lägger på till. Det är 300 miljoner , det vill säga 900 miljoner. Vi fördubblar metangasstödet med 30 miljoner. Vi har gått in med 150 miljoner till utökad klövvård för mjölkkor. Nötpengen är per djur och år. Vi satsar på rådgivningsinsatser för mjölkföretagen och ger 300 miljoner till innovationspartnerskapet för att överbrygga gapet mellan forskare och praktik. Vi gör exportsatsningar, till exempel genom en livsmedelsattaché i för 2–3 miljoner och genom 10 miljoner till exportgodkännande av anläggningar. 73 (KD): Jag tackar åter ministern för svaret. Jag beklagar verkligen att EU-stödet ännu inte har betalats ut helt och fullt. Varje gång jag är ute på resor i landet träffar jag bönder som fortfarande väntar på att få pengar. Det är pengar som de är berättigade till och som är viktiga för dem just nu för att de ska få likvida medel. Men i stället riskerar de att få vänta ända till november . Det är inte rimligt att en välorganiserad stat som inte ska kunna lösa detta ordentligt. Här måste landsbygdsministern ge ett bättre svar. Inom EU diskuteras nu en höjning av den så kallade de minimis-nivån för hur mycket stöd en medlemsstat kan ge ett jordbruksföretag. Jag förutsätter att den stöder dessa tankar. I vilket fall som helst kan börja betala ut extra ersättning till mjölkbönderna upp till de minimis-nivån. Det är mycket viktigt att regeringen i sin tilläggsbudget som presenteras nu om utnyttjar denna möjlighet så att pengarna kan börja betalas ut till mjölkbönderna så fort som möjligt. Vi kristdemokrater hade redan i vårt budgetförslag avsatt medel för att utöka mjölkstödet med . Tyvärr har vi inte fått något stöd för detta. har regeringen chansen att i vårpropositionen föreslå åtgärder för att rädda mjölkbranschen. Jag vädjar till regeringen och landsbygdsministern att ta den om man tycker att svensk mjölkproduktion är viktig och att landsbygden är viktig. Ge en signal till alla som sitter och väntar att du och regeringen förstår och vill lyssna. Min fråga till ministern är återigen: Är regeringen beredd att börja betala ut de minimis-ersättningen som andra länder tänker och diskuterar att göra? 74 (M): Eftersom det är många interpellanter förstår jag att ministern inte hinner med. Men jag hoppas att han trots detta använder sitt nästa inlägg till att försöka att i grund besvara så många frågor han hinner. ser jag att det är ytterligare en socialdemokrat anmäld till debatten. Jag hoppas att hans partikollega bidrar i detta. Jag är den första att skriva under på att alliansregeringen kunde ha gjort mer för svenska mjölkbönder. Det råder inget tvivel därom. Men vi gjorde en del saker. Vi tog bort skatten på handelsgödsel, sänkte arbetsgivaravgifterna, och så vidare. Den regering som ministern representerar genomför eller planerar att genomföra försämringar på de områdena och några andra områden. Det kanske mest allvarliga är höjd dieselskatt med fortsatt indexering. Det är möjligen som en eftergift till . Det riskerar att över fortsätta att urholka mjölkbönders konkurrenskraft. Om regeringen dessutom driver igenom en kilometerskatt kommer det att drabba väldigt hårt inte minst de nordliga delarna av som både jag och ministern representerar och kommer ifrån. Min fråga kvarstår: Hur många av de 87 punkterna har regeringen faktiskt genomfört? Jag förstår att världen är föränderlig. Men rimligen måste några av dessa fortfarande ha bäring på konkurrenskraften. Ministern tog själv upp sänkt konkurrenskraft för enmansföretagare. Som jag ser det är den första anställda sannolikt inte lösningen för de allra flesta mjölkbönder jag har träffat. De står inte just nu på tröskeln till att fundera på att nyanställa. Många av de jag möter funderar i stället på hur de ska få verksamheten att gå ihop och inte på hur de ska vara offensiva. Det svarar som jag ser det egentligen på helt fel fråga, fru talman. Jag vill fråga ministern om han tycker att det är långsiktigt rimligt att svenska mjölkbönder ska priskonkurrera med andra mjölkproducenter inom Europeiska unionen som har lägre miljökrav, sämre djurskyddslagstiftning och lägre skatter än vad de svenska har. Jag vill också fråga ministern om han tycker att det är rimligt att kommuner och landsting runt om i upphandlar mjölk från andra EU-länder med lägre miljökrav, sämre djurskydd och lägre skatter till sin verksamhet. Jag tycker inte att detta går ihop. Det är helt orimligt att det är på det viset. Frågan är: Vad tycker ministern? Beroende på vad han tycker: Vad avser han att göra för att komma till rätta med det? 75 (C): En stor del av svaret från landsbygdsministern handlar om den kommande livsmedelsstrategin och det pågående arbetet som processas i det perspektivet. Det ska bli mycket intressant att och månader ta del av de konkreta förslagen och se vad det på kort och innebär för konkurrenskraft och utvecklingsmöjlighet för det svenska jordbruket och inte minst för mjölknäringen. Vi lyssnade på landsbygdsministerns beskrivning av läget för näringen i . Jag hoppas att det var en neutral bild som återgavs, för det var inte mycket av krismedvetande. Att det finns andra länder som kan ha ett värre läge är inte någonting som tar bort fokus på hur viktigt det är att här och arbeta så mycket det går för att konkret vidta åtgärder som underlättar läget. Det ges inte några svar på vad regeringen är beredd att göra för att konkret här och ge bättre villkor kortsiktigt men också för den svenska mjölkproduktionen. Det är antagligen inte heller mycket annat att vänta. Det vore mycket viktigt och värdefullt om landsbygdsministern i detalj går igenom och preciserar vilka konkreta åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta . Det kan gärna ske med utgångspunkt i den genomförda som presenterades . Det kan även finnas andra goda idéer från regeringens sida som gör att det i praktiken underlättar läget för mjölkföretagen. Situationen är oerhört tuff. Det är en viktig landsbygdsfråga och företagsamhetsfråga. Det handlar också om stora värden för den svenska livsmedelsförsörjningen både i fredstid och om vi skulle hamna i andra lägen framöver. Vilken beredskap har vi? Vilket svenskt produktionsarbete finns att luta sig emot om något skulle hända? Det är någonting vi verkligen diskuterar i totalförsvarsplaneringen och i den civila beredskapen kopplat till de försvarsfrågor vi har att hantera. Här är jordbruket och den svenska livsmedelsproduktionen en oerhört viktig och central del. Sårbarheten är stor . Med en gradvis sjunkande svensk produktion är beroendet av omvärlden alltmer ökande. Här är också frågorna fler än svaren. För del kommer vi att fortsätta att bevaka detta och arbeta för att konstruktivt medverka till goda förslag och goda beslut som ger effekt. Vi har varit inne på återbetalning av dieselkostnader och annat. Det handlar också om att fortsätta att sätta fokus på regelförenklingar och att ha en tydlighet och förutsägbarhet när det handlar om hanteringen av EU-bidrag och EU-stöd. Kostnadshöjningarna får inte drabba näringen ytterligare. Vi måste verkligen se till att det kommer förslag och åtgärder som ger ett gynnsammare läge. Det handlar också om att det ska gå att finansiera investeringar. Väldigt många inom mjölknäringen sliter med att kunna få kapitalförsörjning för nya investeringar. Det handlar också om satsningar som skulle kunna stärka både produktion och ekonomin i verksamheten. 76 (C): Alliansregeringen, ledd av , drev för en del år sedan fram en höjning av den effektiva dieselskatten med , vilket även i efterhand måste ses som ett missgrepp. Få traktorer har konverterats till förnybar drift. För de av lantbrukare som har konventionella traktorer går av lantbrukets samlade nettointäkt till de mycket dyrare drivmedel som just svenska bönder har jämfört med övriga EU-bönder trots den sänkning med 10–per liter som ministern lyckades kämpa sig till. Det var bra, men det räcker inte på något vis. Mjölkproduktion innebär stora drivmedelskostnader. En sänkning av dieselskatterna eller en återföring av dem till nivåerna skulle tillföra jordbruket , vilket jag tycker borde ske . Det är en pluskalkyl för samhället. Utan mjölkbönder och andra bönder får staten över huvud taget inte in några skatter från dem eller några livsmedelsindustrier som ger jobb. Andra länder agerar. Det har inte hänt mycket. Regeringen stödde inte förslag om lägre dieselskatter eller att EU temporärt skulle bidra till att minska överskotten. Kommer regeringen att ställa sig bakom frivilla produktionsbegränsningar eller att använda den möjlighet till nationellt stöd som kan öppna sig? Kommer dieselskatten att kraftigt sänkas? Kommer miljöprogrammet att användas till riktade miljöersättningar till mjölkgårdarna? Det är många frågor, herr minister. Men här kommer reklam: blir det nya interpellationsdebatter om detta. Ministern har god tid på sig att tänka igenom det här och svara utförligt på de frågor som jag har ställt i den interpellationen. 77 (C): Jag kan ju inte tacka ministern för svaret, men jag ser fram mot det i nästa omgång. Ministern sa i det anförande han höll att vi inte ska fokusera på regelverk. Men det är svårt att inte göra det i den situation vi befinner oss. Vi ser att har de flesta andra länder i ökat sin produktion medan svenska lantbrukare har minskat sin invägning . Det är klart att man då måste fundera på vad det är som har gått fel och vad det är som gör att vi inte kan konkurrera. Regelverken är en del i detta. Vi ser tyvärr att det finns ganska lite förtroende från staten och myndigheterna när det gäller företagarnas förmåga och vilja att arbeta med djurskydd och bedriva miljöarbete på ett bra sätt. Där skulle man nog kunna göra ganska mycket från vår sida, från politisk sida, med att minska på regelbördan. Ett konkret exempel är det förslag på regellättnader i beteskravet som presenterade . Jag hoppas att regeringen kommer att ställa sig bakom det. En viktig fråga är kostnadstrycket. Det är jätteroligt att regeringen har insett att det finns ett högt skattetryck och att man vill göra lättnader. Jag hade kanske hellre sett att regeringen hade ställt sig bakom förslag att sänka för alla företag, och inte bara för enmansföretagare, för den första anställda. Men alla steg är bra. Det efterlyses konkreta åtgärder. Jag vill återkomma till den konkreta åtgärd som jag ser som relevant och möjlig för regeringen att genomföra. Det finns ett fönster: finns möjlighet att lämna in ett nytt förslag på karta för LFA-områdena till kommissionen. Om man utgår från årsmedeltemperatur i stället för medeltemperaturen skulle man få ett mycket bättre utfall. Jag vill fråga om ministern är beredd att lova detta så att han inte går till historien som ministern som svek . 78 (S): Tack, landsbygdsministern, för alla svar! Tack även till de borgerliga debattörerna för att ni ger oss möjlighet att debattera dessa viktiga frågor. Jag ska svara på några frågor. av åren regerade Alliansen. Då försvann hälften av landets mjölkbönder. I min kommun har i stort sett 45 av mjölkbönderna försvunnit sedan 80‑talet. har vi tre kvar. Att detta skulle vara någonting som helt plötsligt börjar hända nu när vi har fått en S-ledd regering är inte sant. Det måste förtydligas att det är tur att vi nu har en ny regering. Vad hade hänt om alliansregeringen hade fortsatt? De hade redan slutat. De prioriterade inte arbetet med att ta fram det nya jordbruksprogrammet. Det var inte ens klart och inlämnat. Det är i den situationen vi sitter . Det blev inte bättre, fru talman, av att lade krokben både för oss och för mjölkbönderna. Det var säkert inte er mening med att er egen alliansbudget skulle börja gälla. Det innebar också att det bland annat blev mindre pengar till för att arbeta med de nya stöden. Det blev mindre pengar för biogassatsningar. Det är på den vägen man kan hitta nya ben att stå på – att lantbrukarna också kan producera sitt eget bränsle. Jag och mina kamrater har besökt två nya bönder i i . och startade en mjölkgård under brinnande mjölkkris. Det är klart att det är tufft. De medskick de vill göra är framför allt att regelförenklingarna når ut till gården och inte stannar på länsstyrelserna, på LRF eller på . Man måste se till att de når ut. De vill också att man ser till att de som arrenderar sina gårdar får ta del av stöden för de betande djuren. Jag blir lite bekymrad när jag hör insinuera att det skulle vara sänkta krav som skulle hjälpa svenska mjölkbönder – att det skulle vara ett sämre djurskydd som på något sätt skulle hjälpa svensk mjölkproduktion. Så är det inte. Vi har också en köttproduktion som är stärkt, och det gäller för bönderna att ha fler ben att stå på. är det svenska köttet av hög kvalitet och på frammarsch. Det beror på att konsumenterna har fått upp ögonen för att våra svenska bönder levererar kvalitet. Det är något som konsumenterna efterfrågar. Det är inte första gången mjölkpriset är lågt. Men det finns också en annan sak som politiken nu måste jobba med, och det kommer vi att göra genom livsmedelsstrategin. Det är märkligt att Arla sänker priserna till bönderna medan alla konsumenter man frågar säger att de vill betala mer för den svenska mjölken. Då är det någonting som alldeles uppenbart är galet, och då måste vi tillsammans få fram regelverk och märkning så att konsumenterna kan göra rätt val. Fler bönder måste kanske också starta egna mejerier och ta fram egna varumärken så att kunden och konsumenten kan göra ett val. Kunden vill betala för kvalitet. Arla vill tydligen inte betala bönderna, men kunderna vill betala för mjölken. 79 Statsrådet (S): Jag ska försöka hinna svara på alla frågor . Några svar om VÅP:en tror jag inte att du, , hade förväntat dig att få . Det får du inte heller. När det gäller EU-stöden ska vi ändå komma ihåg att av 9 miljarder var 7 miljarder utbetalda. Det mesta av dessa pengar betalas ut , . Ungefär 200–300 miljoner lämnas till november. Observera att merparten av pengarna betalas ut! är bland de fem bästa länderna i EU-28 på att betala ut pengar trots att vi när vi tillträdde hade en oerhört slarvig inlämnad CAP-ansökan med 333 utestående frågor. Jag lovar er att det jobbades dag och natt på departementet och för att få igenom detta. Så var det. Man har också jobbat dag och natt för att få ut så mycket pengar som möjligt. Ambitionen är att 2016 kunna betala ut rekordmycket pengar av årets stöd. Okej, det kommer att vara kvar lite grann av stöd . frågar om offentlig upphandling. Regeringen jobbar just nu med en ny lag om offentlig upphandling där man ska kunna ställa krav på kriterier för miljöhänsyn, djurvälfärd med mera som ska kunna gynna svenska produkter på ett helt annat sätt . Vi har också satt en ny myndighet på plats – en upphandlingsmyndighet som ska stödja det offentliga för att just kunna upphandla de produkter som vi allihop förhoppningsvis vill att man ska handla upp. frågar vilka ytterligare försämringar det blir. Kommer det mer på dieselskatten? När din partikollega var finansminister höjde man dieselskatten rejält två gånger. Man försämrade dieselskattereduktionen till bönderna rejält fyra gånger. Det största dilemmat för svenska bönders konkurrenskraft är dieselskattekostnaderna. Vad har den rödgröna samarbetsregeringen börjat med? Vi har börjat vrida tillbaka, men det är inte så lätt att vrida tillbaka hur mycket som helst när ni lämnade över en ekonomi med minus 67 miljarder. Det är inte så lätt. Vi har börjat på resan, men den är tuff. frågade om räntefrihet. Olika länder har olika modeller. Vi medfinansierar det nationella kuvertet fullt ut, och det är långt ifrån alla EU-länder som har gjort det. Vi har grannländer nära oss som inte medfinansierar en enda krona. Vi valde att medfinansiera till . Fokusera inte bara på regelverk, för då löser vi aldrig problemet. undrade också vilka åtgärder vi vidtar. Läs protokollet sedan! Jag har räknat upp vad vi har gjort en gång, och jag ska inte göra det två gånger. talade om att vi är importberoende. Ja, vi är väldigt importberoende. Jag var med och motionerade om en nationell livsmedelsstrategi. Tyvärr avslogs förslaget av alliansregeringen i följd. har vi fått igång en livsmedelsstrategi. Jag återkommer till fler frågor. 80 (KD): Jag vill säga till att jag aldrig någonsin sagt att allt elände på denna jord är Socialdemokraternas fel. Men ni kan aldrig komma ifrån att det just nu är ni som styr detta land. kom som många hade väntat på. Den visade på vad man borde göra.