prot · H40937 · 2016-11-30 00:00:00 — Alla som vill flytta till tvingas nämligen att köpa en bostadsrätt. Det är just därför Liberalerna efterfrågar en bostadsmarknad där en indisk ingenjör snabbt ska kunna komma till och få en hyresrätt om den har möjlighet till det. Vi ska också kunna ge stöd till de människor som inte kan hävda sig på bostadsmarknaden. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Nooshi Dadgostar måste vara lite avundsjuk. Hon vet att hennes parti kommer att rösta för en budgetmotion som innebär 3 ½ miljarder mindre i bostadstillägg och bostadsbidrag. Det måste kännas väldigt hårt för dig, tänker jag. 137 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Jag kan konstatera att inte har fått genomslag i Alliansen, eftersom inga bostadstillägg eller bidrag höjdes så kraftigt under Alliansens period vid makten. Det är väl ändå vad som händer i verkligheten som räknas. Jag tackar så mycket för den marknadsekonomiska föreläsning som jag har fått i kammaren . Jag kan tala om för att det finns ett väldigt enkelt marknadsekonomiskt samband, nämligen att brist leder till kraftigt höjda priser. Den rapport som jag refererar till säger att de som bor i – min kommun – får 70-procentiga hyreshöjningar. Vi talar inte om några treor i . Du vurmar för de indiska ingenjörerna som ska flyga hit. Jag talar om löntagarna här. De ska väl också få hyresrätter. Eller är det bara höginkomsttagare som ska kunna efterfråga detta? Ni säger att det är kapital som är problemet när det byggs hyresrätter. Varför säger ni då nej till investeringsstöden? Varför säger ni nej till statliga lån om det nu är kapital som är den stora frågan? Jag hänger inte med i vad det är som försöker att göra en cirkus kring. Han talar om och andra länder. Jag kan tala om för att är väldigt unikt, eftersom vi under er regeringsperiod drog undan så mycket stöd från byggande av bostäder. Inget annat land har gjort det. I princip alla andra länder i , där ni har era själsfränder, har ganska starka finansieringssystem för att bygga bostäder. Det är som sticker ut här. Hur talar ni med varandra när ni är ute i ? har inga stöd. Du kan väl se att det finns ett samband mellan att vi lägger in stöd och att det blir resultat. Alla andra budgetposter funkar ju på samma sätt. 138 (L) replik: Om vi ska tala om unikt kan vi tala om det unika i att det är över 500 000 personer i bostadskö. tog det i snitt att få en bostad, och enligt den senaste rapporten jag fick kommer det att gå över till 9 . I ett land som ni i stöttade väldigt mycket , , tog det att få en bil som tillverkades där – jag minns inte vad den hette. Det gick alltså snabbare att få en bil i , med väntetid, än att det går att få ett förstahandskontrakt här i . Det jag försöker säga till dig, Nooshi Dadgostar, vilket du inte förstår eftersom du inte förstår vad marknadsekonomi innebär, är att när vi har en hyresmarknad som är genomreglerad, som inte är öppen och fri, då får vi en bostadsbrist där 350 000 unga vuxna inte har en bostad. Då får vi över 500 000 i bostadskö, för det är inte marknadspris man betalar. De enda som betalar marknadspris är alla 80- och 90-talister som bor med tredjehandskontrakt och betalar ungefär 20 000 för en tvåa i city. Där har du marknadsekonomin . Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag tror att vi måste övergå till mer marknadstänkande. Jag har inte föreslagit det som står i den rapport som du tar fram, men vi måste övergå till mer systematiska hyror. Det säger , och det säger . Vi har olika syn på hur systematiserade de ska vara, men alla är överens om detta, förutom uppfattar jag det. Jag tror att det kan vara bra att ta det lite lugnt i backen och inte tro att ni vet allt och har alla lösningar, för er politik har prövats i och har misslyckats. Vi har haft och Socialdemokraternas bostadsmarknad vad gäller den hyrda delen under väldigt många års tid, och vi har resultaten. Jag förstår inte varför du slår dig för bröstet och tror att ni har alla lösningar. Ni har inte lösningarna, utan ni har totalt fel. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU7 Nytt regelverk om upphandling Punkt 1 (Särskilda arbetsrättsliga villkor) 2. res. 1 (S, MP, V) 141 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 M, 41 SD, 20 C, 15 L, 13 KD 1: 105 S, 19 MP, 17 V Frånvarande: 8 S, 9 M, 7 SD, 6 MP, 2 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Huvudentreprenörsansvar vid offentlig upphandling) 2. res. 2 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 75 M, 19 MP, 20 C, 17 V, 14 L, 13 KD 2: 42 SD, 1 L Frånvarande: 8 S, 9 M, 6 SD, 6 MP, 2 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 1 - (L) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 5 (Utbildningsinsatser för offentliga upphandlare) 2. res. 3 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 75 M, 19 MP, 20 C, 17 V, 15 L, 13 KD 3: 42 SD Frånvarande: 8 S, 9 M, 6 SD, 6 MP, 2 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 6 (Samverkan mellan offentliga upphandlare och ) 2. res. 4 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 75 M, 19 MP, 20 C, 17 V, 15 L, 13 KD 4: 42 SD Frånvarande: 8 S, 9 M, 6 SD, 6 MP, 2 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 7 (Livsmedelsproduktion och djurskydd vid offentlig upphandling) 2. res. 5 (SD) 3. res. 6 (C) 4. res. 7 (KD) Förberedande votering 1: 21 för res. 13 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 41 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 75 M, 19 MP, 17 V, 15 L 5: 42 SD Avstod: 20 C, 13 KD Frånvarande: 8 S, 9 M, 6 SD, 6 MP, 2 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 9 (Stöd och kompetens, små och medelstora företag m.m.) 2. res. 8 (M, C, L, KD) 123 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 42 SD, 19 MP, 17 V 8: 75 M, 20 C, 15 L, 13 KD Frånvarande: 8 S, 9 M, 6 SD, 6 MP, 2 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 10 (Innovations- och funktionsupphandling) 2. res. 9 (M) 75 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 42 SD, 19 MP, 20 C, 17 V, 15 L 9: 75 M Avstod: 2 S, 13 KD Frånvarande: 8 S, 9 M, 6 SD, 6 MP, 2 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 1 - och (båda S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 14 (Upphandling av asylboenden) 2. res. 13 (M) 76 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 41 SD, 19 MP, 20 C, 17 V, 15 L, 13 KD 13: 75 M, 1 SD Frånvarande: 8 S, 9 M, 6 SD, 6 MP, 2 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 1 - Punkt 17 (Nischmarknader) 2. res. 14 (C) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 75 M, 42 SD, 19 MP, 17 V, 15 L, 13 KD 14: 20 C Frånvarande: 8 S, 9 M, 6 SD, 6 MP, 2 C, 4 V, 4 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. TU7 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 (forts. från § 8) Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (forts. CU1) 139 Statsrådet (MP): Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Under har vi byggt alldeles för lite i . År för år har bristen på bostäder vuxit. Det har blivit ett problem som sprider sig till andra delar av samhället och ekonomin. Priserna på villor och bostadsrätter har ökat mycket mer än vad som är rimligt och bra. Unga människor och barnfamiljer måste dra på sig mångmiljonskulder för att över huvud taget få tag på en bostad. I storstäderna är bostadsbristen som störst. Det betyder att det är svårt för företagen att växa och dra till sig arbetskraft. Det i sin tur gör att vi går miste om utveckling av välfärd, och allt fler bedömare talar om riskerna för samhällsekonomin. Vi har fått ett växande skuldberg i de svenska hushållen. Vad händer om räntan börjar stiga igen och om priserna på bostadsmarknaden plötsligt faller? Vad händer om lågkonjunkturen kommer och arbetslösheten ökar och det inte längre finns några marginaler kvar i hushållskassan? Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik har länge varnat för denna utveckling, men den förra regeringen valde att lyfta över ansvaret för banker och finansmarknader från till och regeringen. har därmed fått ett mer begränsat uppdrag – inflationsmålet – som sin huvuduppgift. Därför har den steg för steg satsat på sänkta räntor, vilket i sin tur har lagt mer ved på brasan, med höjda bostadspriser och växande skulder som följd. Bostadsbristen är ett problem med effekter och risker för samhällsekonomin som är omfattande. Problemet med oppositionens budgetsvar är att de alla skulle leda till minskat byggande och att dagens problem skulle bli ännu värre. Därför är det oerhört glädjande att vi nu äntligen bygger ordentligt. händer detta över hela landet, och det sker med en mer aktiv bostadspolitik . byggdes 30 000 bostäder. är prognosen från att vi kommer att påbörja 64 000 nya bostäder, och blir det 67 000. Det är en fördubbling , och förändringen har kommit snabbt. Ännu var det bedömare som trodde att inte kunde klara av att bygga fler än 40 000 bostäder . Detta räcker inte, men det är en förbättring och en god bit på väg. Vad beror den snabba förändringen på? Svaret är inte att vi har fått en ny bostadsminister. Men drar såväl kommunerna och regeringen som industrin åt samma håll. Det handlar om att det sedan valet finns ett ökat engagemang i kommunerna, både bland politiker och bland tjänstemän, för att vi ska klara av utmaningen att bygga mer. Några kommuner har gått före och visat att det går. Vi ska tacka , , , och några till, som medvetet har tagit fram mark och detaljplaner och visat vad man kan göra för att få fart och konkurrens när det gäller byggandet. Svensk byggindustri har visat att man kan öka produktionen kraftigt. Detta bidrar till fler jobb, tillväxt och tak över huvudet för fler människor. Regeringen för sin del har visat vägen genom att avsätta i statsbudgeten för att stödja en ökad bostadsproduktion. De kommuner som bygger och tar ansvar får nu i extra pengar från staten. får 5,6 miljoner, får 103 miljoner, får 62 miljoner och får 41 miljoner. Däremot får , , och ingenting – de har inte ens sökt. Vi har infört ett investeringsstöd som är riktat till byggindustrin för att få fram hyresbostäder och studentbostäder till rimliga priser. Detta kommer förhoppningsvis att ge en bra effekt . Vi avsätter dessutom 1 miljard för renovering, energieffektivisering och stöd för förbättring av utomhusmiljöer i miljonprogrammet. inledde vi också arbetet med det så kallade 22-punktsprogrammet, som handlar om att få fram snabbare byggbeslut och bygglov och som möjliggör ett ökat byggande. Arbetslösheten sjunker, investeringarna ökar och vi har en ekonomi som är bättre och starkare än i andra jämförbara länder. Problemen just nu handlar om att matcha arbetslösa och nyanlända med alla de jobb som finns lediga i byggsektorn och andra delar av ekonomin som växer. Kompetensfrågan blir allt viktigare, vilket gör den förra regeringens nedrustning av Arbetsförmedlingen och vuxenutbildningen till ett stort problem; det har blivit en kvarnsten som skapar bekymmer i arbetet med att minska arbetslösheten och göra starkare. I regeringen arbetar vi nu därför intensivt med att lösa kompetensfrågorna, och kommer de två samordnare som jag har tillsatt att lägga fram sina förslag. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 140 (SD) replik: Jag tackar bostadsministern för att han finns med i debatten här . Det kan inte anses samhällsekonomiskt rimligt att beslutade att bekosta hotellboenden för 200 nyanlända invandrare till till en kostnad på . har helt andra åsikter än regeringen om invandringspolitiken i . Men om vi bortser från det faktum att vi skiljer oss åt mycket där vet vi att det innebär stora kostnader att till exempel ordna boende till dem som sitter på anläggningsboenden runt om i och även att det är en stor bostadskris i hela . Jag hörde tidigare , socialdemokratisk riksdagsledamot, tala om en inbjudan till oppositionen att delta i bostadspolitiska samtal. Det finns en hel del frågor att diskutera. Vi har till exempel hushållens finansiering för att köpa bostad, byggbolagens finansiering för att kunna bygga och ökad konkurrens mellan byggbolagen för att sänka byggkostnaderna. Man kan föreslå en bostads- och infrastrukturberedning för att långsiktigt diskutera förutsättningarna för att öka bostadsbyggandet. Vi har skatte- och avdragsfrågorna när det gäller bostadspolitiken. Och kanske det kan ligga på ett övergripande regionalt organ att hantera en regional bostadsplanering. Det finns flera frågor att diskutera, men framför allt behöver man sätta sig ned för att få en helhetssyn på dessa frågor, eftersom de berör varandra i allra högsta grad. Min fråga till bostadsministern är: Kommer att bjudas in till samtalen? 141 Statsrådet (MP) replik: Vi har som sagt haft samtal med oppositionen. Oppositionen hoppade av – de var inte vidare intresserade av att komma till ett avslut i diskussionerna. Just nu har vi däremot ett bra tillfälle. Regeringens proposition har behandlats i statsbudgeten och i utskottet. Jag undrar tillbaka: Varför har inte tagit chansen att skriva om dessa saker i reservationerna, om han nu är intresserad av att göra uppgörelser och har konkreta förslag? 142 (SD) replik: De politiska förslag som jag nämnde alldeles finns med i budgetförslag inom utgiftsområde 18. De finns också med i den kommittémotion som har väckt i i de bostadspolitiska frågorna. Många av förslagen är inte heller direkt nya, utan de har funnits med i tidigare förslag. Sedan finns det några som vi har byggt på i årets budget och i årets kommittémotion. Alla förslag har alltså funnits för regeringen och att titta närmare på och kanske också ställa frågor om för att närmare kunna förstå vad vi sverigedemokrater menar och för att se om det kanske finns gemensamma ingångar i frågorna. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Framför allt handlar det om att när man gör ett sådant här stort omtag som berör många utskott i , till exempel skatteutskottet, finansutskottet och civilutskottet, gäller det att sitta ned och se på helheten – hur ett förslag berör ett annat. Det går inte att bara införa en form av skatteförändring, utan det gäller att se till helheten och hur det påverkar hela politiken och hela den statsfinansiella ordningen. Jag ställer min fråga återigen: Kommer att utöver de möjligheter vi har till exempel här och i andra forum att diskutera frågan från regeringens sida bjuda in till bostadspolitiska samtal där vi i lugn och ro kan kolla på helheten och se om vi kan få några gemensamma nämnare som vi kan lägga fram för att fatta beslut om? Det kan gälla samtal enskilt med eller tillsammans med Alliansen och övriga riksdagspartier för att komma vidare i denna enormt viktiga fråga. 143 Statsrådet (MP) replik: Jag kan ge tydligt besked i den frågan: Vi kommer inte att bjuda in till samtal om att göra en uppgörelse på bostadspolitikens område. Jag ser inte att det finns en grundläggande utgångspunkt där vi står tillräckligt nära varandra. Jag hör också från att problemet för er snarare handlar om att det kommer människor till och att man ska försöka stoppa det på något sätt än om hur vi ska kunna hjälpa dessa människor med att få bostad och tak över huvudet. 144 (M) replik: Det var intressant att lyssna på bostadsministern i dagens debatt. Jag tror att vi kan vara överens om att det är otroligt glädjande att det prognosticeras att byggas så pass mycket som det gör . Det gäller även och det som ska påbörjas då. Man kan fundera på hur detta kommer sig. Beror det på att regeringen lovade subventioner som blev klara ? Svaret är nej. Det handlar om att kommunerna har sett att de har ett stort behov av fler bostäder och att de har jobbat hårt med sin planering. Det tycker jag är kanonbra. är det så att var jag än kommer lyfter man några frågor som ett hinder. Det är behandlingen av riksintressen, strandskyddet och buller, som vi har haft uppe tidigare här. Men det är också överklagandefrågan. När man talar med industrin, framför allt med dem som jobbar med industriellt byggande, är det de kommunala särkraven som ställer till det. Man kan inte använda sitt koncept. Jag tycker att detta tydligt pekar på att vi behöver fortsätta med reformer. Jag upplever att regeringen är otroligt saktfärdig när det gäller att komma med förslag. Min fråga är egentligen: När kommer de facto-förslag som hjälper kommuner att ytterligare kunna öka nyproduktionen av bostäder? 145 Statsrådet (MP) replik: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Mitt intryck är att och här i begår samma misstag som en del moderata kommunalråd ute i landet och kanske särskilt här i . Man väljer att se problemen och hindren i stället för att lyfta fram möjligheterna. Det är många i den bostadspolitiska debatten som har sagt: Det är så mycket problem. Det är alldeles för mycket regler och det ena med det andra. Det tar att bygga, och det blir för många överklaganden. Många av de här sakerna är riktiga. Det finns problem. Men det finns också de som har valt att se möjligheterna, och det var det jag försökte lyfta fram i mitt anförande. Det finns ett antal kommuner som har valt att se möjligheterna att lösa detta, att gå runt reglerna och att hantera det hela på ett effektivt sätt. Man tar fram detaljplaner och mark och ser till att det byggs. Det går att göra. Värre problem är det inte med det svenska regelsystemet än att det går. Det är det de svenska kommunerna nu visar. Det är inte omöjligt att bygga i . Det går alldeles utmärkt att bygga i . Men man måste lära sig hur systemet funkar och hantera det på ett smart och modernt sätt. Alternativet är att fortsätta att gnälla och säga att det finns så mycket hinder och problem. Vi jobbar nu med att minska hindren. Vi ska se till att det blir snabbare processer. Vi ska se till att regelverket minskas. Dessutom har vi en aktiv bostadspolitik som stöder satsningar på att bygga hyresbostäder till rimliga priser åt vanligt folk och som gynnar dem som väljer att bygga i stället för att skriva brev till regeringen om att det är stora problem med att det kommer människor till . 146 (M) replik: Det var ett intressant inlägg från bostadsministern. Först menar han att jag och väljer att bara se problem. Sedan säger ministern att man ändå kanske ska ändra på några av reglerna. Så här är det: Vi kan vara helt överens om att det är ett kommunalt ansvar att bygga och hur man använder marken. Vad är då ansvar? Det är att se till att vi har adekvata regelverk. Jag träffar jättemånga urduktiga kommuner där man bemästrar regelverken på ett utmärkt sätt. Men jag träffar också mindre kommuner där man inte har byggt på länge och där man inte bemästrar regelverken. Jag träffar små byggare och nya aktörer som inte bemästrar regelverken. Då tycker jag att det är min skyldighet att se till att vi får regelverk som fungerar, som öppnar upp och som gör det enkelt. Det betyder inte att vi inte behöver ha regelverk, för det är en självklarhet. Det är åtminstone min drivkraft att lyckas med allt det vi kan förbättra. Jag ser många dilemman där till exempel ett överklagande hos – som vi skulle vilja ta bort – tar och där man sedan överklagar vidare. Det handlar om tidsutdräkten. Den kostar pengar, och den försvårar. Jag anser att vår uppgift är att se till att vi har lagstiftning som är adekvat och tydlig och som gör att man kan jobba även om man inte gör det här . 147 Statsrådet (MP) replik: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Det är mycket som går att göra om det finns en politisk vilja. Jag tycker att det är en stor skillnad jämfört med tidigare: Det finns en större politisk vilja att göra något och att bygga bostäder. Vi hade en regering under de förra mandatperioderna som ägnade sig mest åt att utreda. Jag tror att det var ett sextiotal utredningar som gjordes. Det hände inte så mycket konkret. Framför allt byggdes det inte så mycket i . Det var en dramatisk skillnad jämfört med . Jag tror inte att skillnaden beror på att det nu äntligen har blivit genomslag för det som inte gjordes under förra mandatperioden. Den beror på att det nu finns ett engagemang ute i för att se till att vi löser de utmaningar som vi står inför. Bekymret är att ni i era budgetplaner visar att ni helst vill gå tillbaka till hur det var förut. Det skulle förvärra situationen. Det skulle göra att priserna ökar ännu mer igen på bostadsrätter och på villor i . Det skulle göra att bristen på bostäder ökar ännu mer och att vi bygger mindre. Då finns risken att och regeringen måste ta till åtgärder som är mycket mer dramatiska och drakoniska för att stoppa utvecklingen – om vi inte ska få en finansbubbla med ännu värre resultat i form av en lågkonjunktur och kraftigt ökad arbetslöshet i . Du ska veta att risken med er politik är att det här kommer att drabba mycket allvarligt. Det är inte småsaker ni håller på med när ni säger att ni ska stoppa alla de satsningar som regeringen gör. 148 SKÅNBERG (KD) replik: är den förre ordföranden för . Det bör inte vara främmande för honom att vi har ett beredningskrav på alla propositioner som läggs fram. Om 60 utredningar gjordes under förra regeringen, i synnerhet med vid rodret, var det för att det är ett krav att utredningar måste göras. Det går inte att forcera förbi utredningen och remisstiden. Det vet väl . Hur kan han raljera över att det som han annars skulle ha gjort som minister redan är gjort? 149 Statsrådet (MP) replik: Han gjorde också en del bra saker, men det blev mer utredningar än verklig politik som genomfördes på det här området. Skånberg kommer ännu mer direkt från än vad jag gör och kan ta sig en funderare på hur det kommer sig att ni gör ett tillkännagivande som han räknar med att skriva under som säger att vi ska göra saker omgående från regeringen utan några som helst förberedande beslut. 150 SKÅNBERG (KD) replik: När ett utskott säger ”omgående” är det naturligtvis med hänsyn taget till beredningskraven. Man kan över huvud taget inte göra något mer omgående än att vi följer grundlagen. Det tar den tid det tar. Snabbspåret är kanske på . Jag vill ta upp en annan sak, och det är startlån. delar syn på att efterfrågan på att äga sitt boende inte motsvaras av dagens produktion av bostäder. har kravet på egeninsats i kombination med amorteringskrav kraftigt höjt tröskeln till det ägda boendet, vilket framför allt stänger ute unga som vill köpa sin första bostad från bostadsmarknaden. I stället hänvisas de till dyra hyresrätter som i längden oftast är ett dyrare boende. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik vill utreda möjligheten att införa ett system som bidrar till att minska problemen med de höga trösklarna till det ägda boendet utan att det leder till överskuldsättning och en överhettad bostadsmarknad. Ett exempel på ett sådant system är startlån som finns i flera länder och har betytt mycket för att möjliggöra för framför allt yngre konsumenter och personer med låga men stabila inkomster att ta steget över tröskeln till det ägda boendet. Särskilt så kallade startlån i och brittiska så kallade Help to Buy är relevanta för en svensk kontext. Startlånet innebär ett statligt stöd till den egna kapitalinsatsen i form av ett topplån. Dessa topplån ska ha samma strikta amorteringskrav som gäller för bolånemarknaden i övrigt och marknadsmässig ränta.