prot · H30970 · 2016-02-25 00:00:00 — Svenska folket och den opinion vi har i vårt land pekar tydligt på att man vill att och satsar på förnybar energi. Den är miljövänligast, den är säkrast och är den också billigast. 28 (L) replik: ”Energi är storpolitik och gas är den ryska maktapparatens starkaste vapen.” är förhållandet mellan och ett helt annat än det var . Det var före konflikten i , före det ryska övertagandet av och också före EU:s energiunion. Det handlar om Nord Stream 2, förslaget till nya gasledningar i , och de ord jag läste upp kommer från , Europaparlamentariker och partikamrat till . Jag håller helt med i hans oro för de nya ryska gasledningarna. Det är storpolitik. Det är geopolitik, och det handlar i allra högsta grad om energifrågor. Jag tror att detta är en av de viktigaste säkerhetspolitiska frågorna under det här året, som kan få allvarliga konsekvenser om vi inte hanterar den på rätt sätt. Jag tillhör dem som beklagar att Alliansen inte kunde stoppa den första gasledningen när den var aktuell. har vi ett helt annat säkerhetspolitiskt läge. Framför allt har vi ett annat klimatmässigt och miljöpolitiskt läge. Under Paristoppmötet tog vi tydligare ställning mot fossil energi. Vi vet också att inte har blivit bättre. Det finns tydliga miljöaspekter på detta. Och framför allt har vi ett beslut om en energiunion i EU som ska göra att vi blir mindre beroende av enskilda energiexportörer. Det här går alltså helt i motsatt riktning. Min fråga är: Kan och tänka sig att stödja kloka linje och göra allt ni kan för att försöka stoppa den här andra gasledningen, Nord Stream 2? 29 (MP) replik: Jag blir väldigt glad när Liberalerna och kan enas om behovet av att fasa ut fossil energi. Nord Stream 2 är inte en del av det här betänkandet, så jag ska ärligt säga att jag inte har detaljerna om hur den processen ser ut just , men jag återkommer gärna. Jag delar min kollega inriktning att vi förstås ska försöka minska energimakt, som finns i , och att vi för svensk del ska minska importen av rysk olja, gas och uran. Jag kan också konstatera i den här frågan att har pekat ut att bästa sättet att minska den fossila energin in till EU och att minska vår energiimport är att satsa på den förnybara energin. Jag ser fram emot att EU fortsatt satsar mer på utbyggnad av förnybar energi och på energieffektivisering som det mest effektiva sättet att minska den makt som har genom energipolitiken. 30 (L) replik: Jag vill återkomma till den fråga jag lyfte upp och just påpeka att det kommer att finnas ett antal regeringsbeslut framöver där jag tror att det kommer att finnas möjlighet för regeringen att stoppa de här planerna så gott man kan från svensk sida. Jag hoppas verkligen att kan driva på för det i regeringen. Det finns som sagt ett antal tunga säkerhetspolitiska skäl. Men det finns också de energipolitiska aspekterna, som inte rör det här betänkandet men som definitivt rör oss som sysslar med energipolitik. Det handlar just om energiunionen och hur vi på det här sättet skulle urholka en av grundtankarna med energiunionen som handlar om att göra oss mindre beroende av enskilda energiexportörer. Det här skulle göra EU mer beroende av rysk gas, och det vore väldigt olyckligt. 31 (MP) replik: Vad positivt att vi kan enas om att minska både makt och den fossila energin! Det som är allra viktigast, skulle jag säga, är att EU har en tydlig plan för att fasa ut fossil energi i stort. Det här är en ledning som är central att diskutera, men det finns väldigt mycket mer som är viktigt för att man ska kunna minska den fossila energin. Jag hade önskat att Liberalerna tidigare hade ställt upp på ett skarpare klimatmål som kunde driva gentemot EU och ett högre bindande mål för förnybar energi och energieffektivisering. De delarna är centrala för att EU ska kunna jobba starkt med klimatfrågorna och minska den fossila energin och makt via energipolitiken. Låt oss enas om att ha kvar det här klimatengagemanget även när vi diskuterar hur vi ska skärpa EU:s klimatpolitik och minskningen av den fossila energin! 32 (V): Innan jag går in på det som jag tänkte prata om måste jag säga något när det gäller effektbalansen. Jag tror att även i fortsättningen kommer de sjöar som finns på tavlan bakom mig att vara en stor del av det som vi kallar för effektbalansen. När jag var hos var det tryggt att höra dem säga att det var en turbin i som gjorde att vi hade på nätet. Det handlar om energipolitik och näringsutskottets betänkande om just detta. Det intressantaste jag i mitt uppdrag som riksdagsledamot har fått vara del av är . Jag har fått vara med om kunskapsinhämtning och fått lära mig jättemycket om möjligheter men även utmaningar som vi står inför. Om det är något land som ska kunna göra en blocköverskridande överenskommelse om elenergi och förhoppningsvis även energi som helhet är det vårt land, med våra förutsättningar. Regeringen har i sin budgetproposition , utgiftsområde 21 Energi, fastslagit att det övergripande målet för energipolitiken är att på kort och på lång sikt säkra tillgången till el och annan energi på gentemot omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Det är också en målsättning om ett förnybart energisystem . Det ställer vi i givetvis oss bakom. Men vad som kan komma att ske är att skiftet från fossila bränslen i transportsektorn – det är det som inte kan elektrifieras – till hållbara och förnybara alternativ kan ske tidigare än planerat. Vi tycker att man kanske ska ta höjd för det. Men som jag inledde med har vi med våra unika förutsättningar, och i det här fallet med skogen som en jättestor resurs, inga som helst problem med att klara även den utmaningen. har inte lämnat in några motioner i ärendet energipolitik av den enkla anledningen att vi vill ge en ärlig chans att försöka komma fram till en överenskommelse om långsiktiga spelregler för något som är så viktigt för som industrination men även för våra kommande generationer, så att de kan lita på att energiförsörjningen är säker och hållbar. Men det handlar även om att alla ska ha tillgång till den och att det i förhållande till omvärlden ska vara jämförbara priser. Men med det sagt innebär det inte att vi i inte har en åsikt om hur vi som parti ser på energiförsörjning och vad vi betraktar som förnybart, hållbart och säkert. Som alla vet drev vi som parti en linje som är ambitiösare än det som till exempel EU och regeringen landade i vad gäller utsläppsmål, förnybarhetsmål och energieffektiviseringsmål. Jag har roat mig med att läsa vad det står i Alliansens energiöverenskommelse , det som många har lyft upp . Jag har speciellt tittat på avsnittet om kärnkraft. Jag ska citera lite grann – det gäller skälen för regeringens bedömning: ”De svenska reaktorerna är normalt beställda och levererade för en planerad drift . Den tekniska livslängden kan dock bli kortare eller längre, beroende på hur anläggningen drivs och underhålls. En anläggnings ekonomiska livslängd ska bestämmas av hur länge det är ekonomiskt lönsamt att driva anläggningen med de moderniseringar som krävs, bl.a. för att upprätthålla säkerheten. De svenska kärnkraftverken har nått en ålder som innebär att moderniseringsinvesteringar behöver göras av både säkerhetsmässiga och effektivitetsmässiga skäl.” Men sedan kommer ytterligare några intressanta saker som jag måste peka på. Jag ska citera igen: ”Något statligt stöd för kärnkraft i form av direkta eller indirekta subventioner kan inte påräknas. Viktiga förutsättningar för fortsatt drift av kärnkraften är att säkerhetskraven fortsätter att skärpas successivt och att ansvaret för olyckor skärps i enlighet med de möjligheter som ges av rådande internationella konventioner.” Här kan vi alltså läsa att staten inte ska ge subventioner till kärnkraften utan att den ska stå på egna ben. Sedan skriver man egentligen om kärnkraftsföretag, att de har kunnat höja säkerheten och tillgängligheten i äldre reaktorer och att de i många fall har gjort det med lönsamma reinvesteringar. Då pekar man på globala kärnkraftsanläggningar. Detta är alltså den överenskommelse som allianspartierna hänvisar till i stort sett i alla motioner. Det är gott så, men en sak har jag svårt att förstå i sammanhanget. På hemsidan kan man läsa hur tolkar den här överenskommelsen – jag är lite förvånad över detta. Där kan man läsa att målet är ett helt förnybart energisystem 2040 – det håller jag med om – och ett samhälle som är fritt från kärnkraft och som i stället drivs av energi som är förnybar. Men ändå har man gått med på en generationsväxling för kärnkraften om kostnaderna kan tas. Och man pekar på en förlängning av livslängden för kärnkraft upp till . Jag har svårt att få ihop det med att det ska bli förnybart och fritt från kärnkraft. Hur ska man sedan tolka den enorma lobbyism som många har varit inne på, som pekar på det här med effektskatten för kärnkraft och att den ska avvecklas? Är det ett direkt eller indirekt stöd som Alliansen själv också är allergisk mot i den uppgörelse som de har som alla pekar på? Här passar det nog, herr talman, att jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag och vill ge förutsättningar för stabila grunder för investerare och industri samt en trygg och säker energiförsörjning för såväl nuvarande som kommande medborgare i vårt fantastiska land, där förutsättningarna närmast skiner på oss och där det ibland blåser så att även en norrlänning söker skydd. Vi får sedan inte glömma våra , som redan har betalat miljöpriset för att förse landet med en stor del av elenergin men även med effekt och den omtalade svängmassan, som vi har lärt oss om i . När det gäller lösningar för transporter som inte går att elektrifiera och kemisk industri samt även för effektbalansen har vi enorma möjligheter med skogen som en förnybar resurs. Vi som sitter i har ett speciellt ansvar för att försöka vårt yttersta, så att en bred uppgörelse blir av. Då kan våra barn och barnbarn och kommande generationer läsa om historien och betrakta hur kloka de som satt i kommissionen ändå var. Och tänk er, de kan då säga att det var politiker som kom överens, de som ofta av allmänheten pekas ut som självgoda och som navelskådare. I detta anförande instämde (C). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 33 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av arbetsmarknadsminister , försvarsminister , statsrådet och kultur- och demokratiminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Arbetsmarknadsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Regeringens syn på lagstiftning om löner 34 (M): Min fråga går till arbetsmarknadsministern. Ministern sa i Agenda : Ett system där politiker lagstiftar om löner kommer att leda rakt åt pipsvängen. Det är en farlig väg att gå. Men som arbetsmarknadsministern säger detta går regeringen fram med ett förslag om minimilöner som krav vid offentlig upphandling. Det är i allra högsta grad ett sätt att lagstifta om löner. Inte nog med det, man vill även lagstiftningsvägen reglera ett antal villkor som normalt brukar överlämnas till arbetsmarknadens parter. Då vill jag naturligtvis fråga arbetsmarknadsministern följande: Varför hävdar regeringen att lagstiftning om löner är farligt som man går fram med just ett sådant förslag? 35 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för att jag får en möjlighet att klargöra för hur det fungerar. Det är arbetsmarknadens parter som förhandlar och kommer överens om lönerna. Just nu ska 500 nya avtal slutas, och det är en ganska nervös stämning bland arbetsmarknadens parter av detta skäl. Regeringen beslutar inte och lagstiftar inte om löner. Däremot ställer regeringen i förordningar och via lagstiftning upp regler för vad som ska gälla på arbetsmarknaden. De kan till exempel ställa krav på att kollektivavtal ska finnas och att kollektivavtal ska följas. I kollektivavtalen finns minimilöner reglerade. Nivån på dem förhandlas varje gång avtalen ska förhandlas om. Regler för om det ska ställas krav på kollektivavtal är självklart någonting som riksdag och regering bör besluta om, men innehållet i dem är det upp till parterna att besluta om. 36 (M): Jag tackar ministern för svaret. Nej, det som ministern säger om att man kan ställa krav på kollektivavtal stämmer inte. Det strider mot . Man kan ställa krav enligt kollektivavtal, och då vill regeringen ställa krav på lön. Då undrar jag vad som är skillnaden. Regeringen säger en sak – vi vill inte lagstifta om löner – men gör en annan sak. Anser regeringen att den svenska modellen ska gälla eller inte? 37 Arbetsmarknadsminister (S): På samma sätt som den gamla regeringen under sina ställde krav för arbetsmarknadspolitiska lönestöd – att man skulle följa kollektivavtalsenliga villkor för att komma i fråga för lönestöd – kan krav ställas på att man ska följa kollektivavtalsenliga villkor för att komma i fråga vid offentliga upphandlingar. Det har ingenting med lagstiftning om lönernas nivå att göra. Patientsäkerheten och snabbspåret till sjukvårdsarbete för nyanlända 38 PER RAMHORN (SD): Min fråga går till statsrådet . Som vi alla vet har det kommit rekordmånga invandrare till vårt land , vilket innebär minst sagt stora utmaningar för vårt land. En av dessa utmaningar är att få alla dessa människor i jobb. Regeringens svar har oftast varit snabbspår. Men går det verkligen att förena snabbspårsutbildningar, till exempel inom sjukvården, med kvalitet och patientsäkerhet? Då tänker jag främst på språkkunskaperna. Jag har arbetat inom sjukvården med både sjuksköterskor och läkare. En del av dem har fått sin utbildning utanför EU. Jag konstaterar att jag delar professor erfarenheter om att det inte går att forcera språkinlärning. Min fråga till statsrådet är: Kan man ha snabbspår för personal inom vården och behålla patientsäkerheten? 39 Arbetsmarknadsminister (S): Svaret på frågan är ja. Många yrken inom vården är legitimerade yrken. Det betyder att man för att få arbete inom yrket måste uppnå den kompetens och de språkkunskaper som det ställs krav på för att man ska få ut legitimationen. Hur fort det går att uppnå den kompetens som det ställs krav på kan naturligtvis variera beroende på individens förkunskaper och förmåga att snabbt lära sig det nya. Det som man kan ställa upp med från samhällets sida är att säkerställa att det inte ska dra ut i onödan på grund av onödiga väntetider i processen. Sedan är det alltid, som i alla lärandeprocesser, upp till individen att själv anstränga sig för att tillägna sig denna kunskap så att man klara de högt ställda kraven – jag tycker att de ska vara högt ställda – på kompetens och språkkunskaper för att få tillåtelse att arbeta i sjukvården och få sin legitimation. 40 PER RAMHORN (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Svaret gör mig inte riktigt så lugn som jag hoppades att det skulle göra. Man ska komma ihåg att det för läkare och sjuksköterskor inte bara handlar om att skriva journaler på korrekt svenska. Det handlar om så mycket mer. De ska till exempel kunna läsa av vad patienten ger uttryck för när det gäller smärta, oro och bekymmer. Man brukar säga att läkarens främsta diagnosredskap är samtalet med patienten. 41 Arbetsmarknadsminister (S): Regeringen har inte föreslagit några sänkningar av språkkraven för att man ska kunna arbeta i sjukvården och har inte heller några som helst planer på att göra det. Vi har haft en situation med långa väntetider innan människor får göra olika prov för att först ska bedöma de betyg som de har skickat in. Tyvärr har det varit mycket passivitet som har varit skadligt. har vi tillsammans med parterna kommit fram till att det ska gå snabbare att validera och att man som man arbetar med att uppnå kunskaperna också ska kunna praktisera. 42 (L): Jag vänder mig till kultur- och demokratiminister med min fråga. Vi är stolta över hur bra barn har det i , och självklart ska vi vara det. Mycket är bra, men många barn diskrimineras fortfarande i . Ofta handlar det om barn som är i särskilt utsatta situationer, barn med funktionsnedsättningar, barn i ekonomiskt utsatta familjer, asylsökande barn och barn placerade i samhällets vård. För att kunna påverka sin situation och vara delaktig är det viktigt att man har tillgång till information, inte minst gällande vilka rättigheter man har. När man frågar barn i årskurs 8 om de känner till sina rättigheter svarar en av fem att de har hört talas om , och visste vad som står i den. Jag skulle vilja fråga hur demokratiministern ser på detta och om det pågår något arbete för att öka barns kunskaper om sina rättigheter. 43 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för den mycket viktiga frågan. Detta är någonting som jag arbetar med just , nämligen hur vi ska stärka våra barns och ungas kunskaper om sina rättigheter och skyldigheter i det demokratiska samhället. En viktig del är det demokratiska samtalet. har fått ett uppdrag som handlar om media- och informationskunnighet. Många av våra unga spenderar alltmer tid på nätet och i olika sociala forum. Inte minst där är det viktigt att det finns kunskaper. Vi behöver också utveckla materialen och underlagen till våra lärare. Därför har jag också initierat och haft möten tillsammans med och för att identifiera vad som saknas både i lärarutbildningen och i de material som lärarna har för att kunna utgöra en arena där barn får lära sig detta. 44 (L): Jag tackar så mycket för svaret. Det låter verkligen jättebra. Jag måste ändå fråga varför man valde att avslå Liberalernas partimotion om att barn just ska ha tillgång till målgruppsanpassad och tillgänglig information om sina rättigheter. Vi hade bland annat med att det ska finnas på nätet, i idrottslokaler och i skolor. Det handlar nämligen inte bara om att veta vad man har för rättigheter och skyldigheter utan också om att veta hur man använder dem. 45 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tror att det är viktigt att se över vad som faktiskt redan görs och vad som är på gång. Jag ser fram emot att ha fortsatta diskussioner om hur vi stärker detta område, för det är vi i stort behov av. Jag ser alltså fram emot fortsatta samtal om detta. 46 (S): Min fråga går till försvarsminister . I debatten kring det värdlandsstödsavtal, , som bereds av regeringen cirkulerar det en del uppseendeväckande påståenden och uppgifter. Exempelvis sägs att vi med detta avtal skulle öppna för lagring av kärnvapen, för Natobaser och för att utländska soldater ska ges straffimmunitet. Att vi diskuterar och debatterar våra försvarspolitiska samarbeten i allmänhet och samarbetet med Nato i synnerhet är ju alldeles naturligt, men det är viktigt att debatten vilar på en stabil, faktamässig grund. Min fråga till försvarsministern är därför om det finns något i värdlandsstödsavtalet som tvingar att göra avkall på vårt nationella självbestämmande. 47 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. Det är viktiga saker att diskutera i dessa dager. med Nato bygger på att det inte kommer in ett enda stridsfordon eller en enda soldatstövel, livrem eller uniformspersedel på svenskt territorium utan inbjudan från en svensk regering. Det är det grundläggande – ingenting sker utan en inbjudan. Suveräniteten är intakt. Den militära alliansfriheten är intakt. berör heller inte kärnvapen; det handlar inte om det. Men det är också viktigt att tala om att den svenska linjen är att det inte ska finnas kärnvapen på svenskt territorium. Vi kommer inte att öppna för det i någon mening. Natobaser kommer inte att upprättas om det inte är så att det är en övning man är inbjuden till, vilket sker . Avtalet bidrar till en administrativ förenkling i sammanhanget. 48 (S): Jag har en kort följdfråga. Kan avtalet i någon del tolkas som att vi nu blir en del av Natos försvarsdoktrin? 49 Försvarsminister (S): Vi omfattas inte av Natos självförsvarsförpliktelser enligt Natostadgans § 5. Det finns inget sådant samband. Man kan inte vara 25 procents eller 50 procents medlem av Nato, utan antingen är man medlem av Nato eller också är man inte medlem av Nato. Vi är inte medlemmar, men däremot är vi en del av partnerskapet. Det är 25 länder som har den här typen av värdlandsavtal, däribland . Vår process är samordnad med den finska processen. Bedömningen av nyanländas kompetens på arbetsmarknaden 50 (C): Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsministern. är en mycket duktig ögonläkare. Han har flytt från krigets och befinner sig nu i . Där har han fått uppehållstillstånd, och som process maler för att han ska sin svenska legitimation har han fått ett vikariat som undersköterska. Enligt hans chef är han extremt duktig som undersköterska. När hans vikariat nu skulle förlängas – det är anställningsstopp i – gick in och sa att detta inte accepteras från sida eftersom han inte har kompetens att arbeta som undersköterska. Min fråga till arbetsmarknadsministern är om hon delar bedömningen att en ögonläkare från , vars chef säger att han är extremt kompetent, saknar kompetens att arbeta som undersköterska. Vad tycker arbetsmarknadsministern om att ett fackförbund agerar på det här viset? 51 Arbetsmarknadsminister (S): Vi hade en fråga om snabbspår här tidigare. Min syn är att jag tycker att det är bra att man jobbar som undersköterska i väntan på att få sin legitimation så att man kan arbeta i sitt rätta yrke. Jag utgår ifrån att både individen och arbetsgivaren inget hellre vill än att processen för att bli legitimerad och kunna jobba i sitt rätta yrke ska gå så fort som möjligt. 52 (C): Arbetsmarknadsministerns svar gläder mig, för det öppnar en möjlighet för de legitimerade sjuksköterskor och läkare vi har i landet att i avvaktan på legitimation från hitta andra jobb inom sjukvården. Jag hoppas också att arbetsmarknadsministern kommer att se till att partivänner och framför allt företrädare för , inte minst i och på , får klart för sig att detta är ett direkt kontraproduktivt agerande i ett läge där vi har en oerhört stor utmaning vad gäller integration. 53 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tycker att gör en onödigt stor fråga av detta. Personen är ju anställd som undersköterska. Arbetsgivaren har gjort sitt val. Jag tycker att det är riktigt, och jag förutsätter att arbetsgivaren kommer att se till att han kan gå vidare från undersköterskejobbet till sitt riktiga yrke som läkare. 54 (M): Jag har en fråga till försvarsminister . Det är allmänt bekant att vi har kommit in i en ny säkerhetssituation när det gäller vår försvarsförmåga, och en helt ny hotbild har växt fram – inte minst efter annekteringen av och krisen i . Det gör att värdet av ett effektivt och bra försvar blir allt viktigare, särskilt eftersom vi fortfarande inte ingår i försvarsalliansen . Jag blir verkligen bekymrad när jag tar del av rapporter som visar problem med rekryteringen av nya soldater här i . Ett kanske ännu större problem är att en alltför stor andel slutar , ibland i utbildningens slutfas. Min fråga blir därför: Vad gör regeringen för att möta detta problem? 55 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. När det gäller hotbildsfrågan är jag glad att har kommit att anpassa sig till realiteterna. Det var svårt för den förra regeringen att inse de förändringar som skedde i . När det gäller rekryteringen av soldater pekade ju vi redan när skulle ta beslut om det nya personalförsörjningssystemet på att den här typen av problem med avhopp förmodligen skulle uppstå, liksom svårigheter att få fullödiga och övade förband. Så är det . Därför har vi tillsatt en utredning under ledning av , som kommer att leverera ett utredningsresultat . Vi tittar på den norska och danska modellen där man kombinerar ett professionellt försvar med ett värnpliktsförsvar. 56 (M): Jag får tacka för svaret.