prot · H40929 · 2016-11-16 00:00:00 — måste fortsätta arbeta för att mänskliga rättigheter ska vara en naturlig del av arbetsuppgifterna i och i övriga utvecklingsbanker som engagerar sig i. Jag vill också säga några ord om skatteflykt. Även vid om utvecklingsfinansiering som föregick beslutet om de nya hållbarhetsmålen konstaterades utvecklingsbankernas viktiga roll för att finansiera en hållbar utvecklingsagenda. En viktig del är att öka insatserna för att motverka korruption och skatteflykt. Transparens och tydliga riktlinjer är centralt för att undvika att företag eller privatpersoner undandrar skatt eller ägnar sig åt penningtvätt eller finansiering av terrorism. Särskilt viktigt är det att undvika kapital- och skatteflykt från låg- och medelinkomstländerna där utvecklingsbankerna är verksamma. Vi anser att höga standarder för arbetsmiljö och arbetsrätt är utvecklingsdrivande. Sjysta jobb lyfter människor och därmed länder ur fattigdom. Genom höga standarder och ett starkt regelverk för sociala och miljömässiga standarder kan delaktigheten, kvaliteten och förutsägbarheten i utvecklingsbankernas projekt och därmed hållbarheten i projekten förbättras. Redovisning av verk-samheten i Internatio-nella valutafonden, Värdsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 Avslutningsvis finns det ett tillkännagivande i betänkandet. Utskottet ser vikten av utvecklingsbankernas arbete. De är viktiga och kan göra skillnad i fattiga människors vardag. Vi har dock saknat en samlad redovisning av resultaten ur ett svensk perspektiv och har i flera betänkanden efterlyst tydligare resultatredovisning från regeringen till . Vi ser fram emot att regeringen återkommer med en samlad resultatredovisning till med början 2018. 61 (M): , då världens blickar riktas mot , debatterar vi här i kammaren två Washingtonbaserade institutioner: och , . Dessa två institutioner har till och med gett upphov till ett statsvetenskapligt begrepp: Washingtonkonsensus. Det begreppet anspelar på ett bästa regelverk för stater som de två organisationerna har kommit fram till i en sorts konsensus. Jag tror att var inne lite på det ämnet i sitt anförande. Den lärobok som experterna i och har tagit fram för att ge länder råd har fått utstå viss kritik . En viktig kritik som Washingtonkonsensus har fått är att man har varit väldigt liberal när det gäller handel. tror jag att till och med som normalt är kritisk mot frihandel kanske tycker att det är bra om det kommer fram mer Washingtonkonsensus vid och än det som kommer fram i några byggnader lite längre därifrån. Man ska veta att de krav som och ställer framför allt gäller när någon har hamnat fel. IMF bedriver också ett förebyggande arbete. De besöker alla länder, även , granskar den långsiktiga hållbarheten i vår ekonomi och ger rekommendationer. De hårda kraven kommer först då man har försatt sig i en sådan situation att man behöver världssamfundets hjälp. När det gäller tar man ofta upp dammbyggena. Vid dammbyggen är det alltid svårt, och olika intressen ställs mot varandra. Det vet vi från när vi byggde ut vattenkraften i . Men den som har sett ett flygfoto över som är taget ser verkligen ett mörkt . Vi vet att elektricitet är vägen till både fattigdomsbekämpning och jämlikhet. Det ger fattiga möjlighet att kunna läsa läxan i skenet av en ellykta. I de stora projekten är det alltså viktigt att väga in alla, att ha en helhetssyn. Det är klart att stora dammbyggen för med sig nackdelar. Men man måste även se fördelarna. Jag vill avsluta med en kommentar om jämställdhet, som tagits upp här. IMF leds av . Hon är en stålmadam. Man kan tycka att hon är en riktig Excelarksdam. Hon har hållit ett anförande, som är ett av de mest spännande jämställdhetsanföranden jag har hört. Hon förde ett resonemang om jämställdhet och menade att det inte bara är en mänsklig rättighet utan också en ekonomiskt viktig faktor. Hon sa: Av den anledningen har jag gett mina ekonomer i uppdrag att ta fram hårda siffror på hur stort ekonomiskt bortfall det innebär för länder som inte bedriver en jämställd politik. Redovisning av verk-samheten i Internatio-nella valutafonden, Värdsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 Jag tror att denna stålmadam, med hjälp av sina ekonomiska teknokrater, kan bidra till jämställdheten på ett viktigt sätt. 62 (MP): hade jag den stora förmånen att bo i och vara representant i styrelsearbetet i Afrikanska . Jag såg då vilken viktig uppgift Afrikanska och resten av IFI:erna har i det internationella systemet. Det som krävs är att vi har olika instrument för att finansiera investeringar som kickar in i olika lägen av en utveckling, i olika delar av ett samhälle. Det behövs utvecklingssamarbete i form av bistånd. Och det behövs allt från mjuka lån till hårda lån. Regeringens utgångspunkter är att institutionernas verksamheter bör vara inriktade på att hjälpa medlemsländerna att skapa förutsättningar för tillväxt och finansiell stabilitet och, sist men inte minst, att främja en globalt hållbar utveckling. När jag gav mig in i politiken, i , för var det som att svära i kyrkan att säga att bankerna spelade en viktig roll. Men jag är glad att nu kunna säga att även mitt parti tycker att bankerna har en viktig uppgift att fylla och att vi kan göra kan göra mycket i bankväsendet när det gäller klimatomställningen. Vi arbetar för att resurser ska användas för att gynna de fattigaste länderna, inte minst länder som drabbats av instabilitet och konflikter. Institutionerna ska, inom ramen för respektive mandat, fortsätta stödja återhämtningen efter den ekonomiska och finansiella kris som bröt ut . För regeringen är det prioriterat att institutionerna utgår från Agenda , de globala målen och . Regeringen har alltså slagit fast en kraftfull ambitionshöjning när det gäller IFI:ers energiinvesteringar. Precis som sa tidigare är det också en jämställdhetsfråga. Det är viktigt att utvecklingsländerna inte behöver gå via investeringar i klimatfarlig energi utan att vi kan hjälpa dem att hoppa över det steget. Det är viktigt för klimatet, för världen och för våra barn och barnbarn. verkar aktivt för att IFI:er ska minska fossila investeringar avsevärt och i stället öka investeringarna i förnybar energi betydligt, genom ambitiösa och tidsatta mål. Målformuleringar är en viktig utgångspunkt i de strategier som regeringen har beslutat om avseende samarbete med , Afrikanska och Asiatiska . Klimatfinansiering från utvecklade länder som kanaliserats genom IFI:er uppgick till nära . Det är väldigt mycket pengar. Vi ser alltså att utvecklingsbankerna, i det sammanhanget, spelar en viktig roll för omställningen i världen. Dessa institutioner har investerat i fel sorts lösningar. vänder vi det här. är inte målet för en process utan starten. vill vi se de fina orden från bli till verklighet. Utsläppen ska minskas kraftfullt, och nya energiinvesteringar ska inte gå till kol och olja utan till förnybart. Det är detta ska använda sitt inflytande till i de internationella finansiella institutionerna. Vi jobbar med det genom direktkontakt med institutionerna, via kapitalöversyn, via påfyllnadsförhandlingar i det löpande styrelsearbetet inom respektive IFI och i samarbete med likasinnade länder. Redovisning av verk-samheten i Internatio-nella valutafonden, Värdsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 IFI:er har också en viktig uppgift när det gäller den globala flyktingsituationen. Vi ser att och andra IFI:er har tagit en större roll för att stödja länder, och då även medelinkomstländer, vilket innebär en förändring i regelverket för de länder som tar en stor del av flyktingpopulationen. Vi anser att det är en väldigt viktig väg att gå att ge mjuka lån även till medelinkomstländerna. Vi ser också behovet av att öka ansträngningarna för att gifta samman de humanitära insatserna med det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Jag vill också lyfta att och regeringen har drivit – och försöker att driva – att jämställdhet ska vara ett särskilt fokusområde. Vi ser att många framsteg har gjorts. behöver detta arbete i bankerna fördjupas och bli mer systematiskt i samarbetsländerna. Här har de nordiska länderna legat framkant även i Afrikanska . Det var vi som var drivande i arbetet i Afrikanska . Slutligen driver regeringen att alla multilaterala organisationer ska vara öppna och transparenta. Både och policyer för öppenhet har förbättrats avsevärt , men vi behöver bli ännu bättre. Precis som vill också vi lyfta en ökad demokratisering av institutionerna och att utvecklingsländernas röstandelar och inflytande i bankerna ska öka. Rätt använda är det ingen tvekan om att IFI:er spelar en väldigt viktig roll för en hållbar utveckling i världen. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 63 (C): Det här är ett betänkande som behandlar regeringens skrivelse med redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen och de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015. Det är en redogörelse som vi i utskottet samfällt hoppas ska kunna utvecklas så att vi kan få en mer tydlig och mer tematisk debatt när vi hoppas få möjlighet att diskutera en sådan redogörelse från regeringen. Det är viktigt att regeringen nu fångar upp det tillkännagivande som vi föreslår. Det skulle underlätta för att få en mer fokuserad debatt. Det är ju ett stort område som detta gäller. IMF är ju i grunden en institution som syftar till att stabilisera världsekonomin och som syftar till att skapa förutsättningar när vanliga lånevägar är öppna. När krisen är ett faktum ska möjligheterna finnas. IMF har inte varit ensam om krishanteringen. Vi, EU-medlemmar och andra aktörer har deltagit och tillsammans diskuterat oss fram till de regelverk som vi har önskat se. Det har varit viktigt att få en stabilitet, och IMF har utgjort en stabiliserande faktor för klara effekterna av de världsfinansiella kriser som vi har sedan och situationen i . Det finns all anledning att utvärdera och diskutera hur man kan föra detta vidare. Jag är övertygad om att nästa kris inte kommer att se likadan ut, men det är naturligtvis alltid viktigt att dra lärdomar av det som har varit och av det som fortfarande pågår. Olika länder har också hanterat frågorna på lite olika sätt. Redovisning av verk-samheten i Internatio-nella valutafonden, Värdsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 Jag har tagit upp IMF:s agerande i och gällande , vilket vi har lyft fram i kammaren. Det är olika sätt för olika länder att möta de krav som kommer och olika sätt att diskutera hur man ska ta sig vidare för att komma ur den kris som annars ytterst drabbar medborgarna. Vi ska inte glömma bort att om man inte har den här typen av stabilitetsinstrument blir det medborgarna och ytterst de som har de svåraste förutsättningarna som kommer att drabbas allra hårdast. Det finns liksom ingen genväg där. Man har tagit fasta på att förbättra villkoren, längre räntetider och en flexibilitet i systemet. Man kan se att det har skett en utveckling, även om vissa – också i den här debatten – låter ungefär som man lät i debatten om IMF . har tagit kraftfulla steg i en riktning som är oerhört värdefull för att skapa bra spelregler och en hållbar utveckling. Jag har diskuterat detta tidigare här i kammaren. Med den nya ledningen för är det uppenbart att man har en kraftfull roll för att kunna skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Den svåra utmaningen är att många länder inte riktigt har kommit dit. Många länder vill utnyttja sina koltillgångar, vattentillgångar eller annat. Det kan vara rätt eller fel, men de tycker att det är fel att vi inte tillåter dem att göra den resa som vi har kostat på oss att göra. Det är en del av den debatt och diskussion som vi har att föra. Det är naturligtvis viktigt med en balans här. Det är inte bara röststyrkan som det handlar om, utan det handlar också om att kunna förstå att alla länder har en rätt att få välja sin väg. Det är bra om man får goda exempel och förutsättningar för att – förhoppningsvis – undvika de misstag som vi har gjort och som vi får försöka att rätta till. Jag tycker att tydligt visar att man har dragit lärdomar. Vi ska komma ihåg att är en av bidragsgivarna till både IMF och . Det är en av de stora och viktiga frågorna att säkerställa att institutionerna har tillräckliga resurser för att kunna fungera stabiliserande. Utan dessa resurser kommer den utsträckta handen inte ens att finnas, och det skadar hela världen. Det framgår av skrivelsen – och det tycker jag är positivt – att de regionala utvecklingsbankerna och institutionerna har utlovat en satsning på för att utveckla och fånga de globala hållbara målen. Det är också en tydlig markör, en investering för att göra verklighet av våra globala överenskommelser. När det gäller ändrad röststyrka har visat vägen för andra i vår krets. Men som framgår av skrivelsen handlar det naturligtvis om att hantera den relativa vikten i världsekonomin och också viljan hos medlemsländerna att ge bidrag. Med det ser jag fram emot och en ny skrivelse. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 64 (KD): behandlar vi regeringens skrivelse angående verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och en lång rad regionala utvecklings- och investeringsbanker. Redovisning av verk-samheten i Internatio-nella valutafonden, Värdsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 I skrivelsen redovisas de frågor som har präglat institutionerna –2015 och regeringens prioriteringar för arbetet i de olika institutionerna, men det blickas också framåt genom att det redogörs för den förväntade inriktningen på institutionernas verksamhet . Här beskrivs även två andra aktörer som finns på den internationella scenen, Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar, AIIB, och den nya , , som initierats av de så kallade Briksländerna. Utvecklingen i dessa banker med infrastrukturfokus blir högst intressant att följa framöver. Men egentligen var detta budskap inte efterfrågat. I betänkande 2015/16:UU7 konstaterades att samordningen mellan utvecklingsbankerna och övriga multilaterala institutioner successivt har ökat, inte minst i syfte att uppnå de tidigare millenniemålen och Agenda 2030. Därför vore det bättre om i stället får en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna i stort. För att möjliggöra en djupare analys anser utskottet att det bör finnas möjlighet att i varje skrivelse fokusera på vissa teman eller grupper av organisationer som bedöms som särskilt viktiga för att uppnå målen för svenskt utvecklingssamarbete. Vidare anser utskottet att analysen bör innehålla en bedömning av verksamheten i förhållande till de strategier och resultatramverk som överenskommits men också resultatet av svenskt styrelse- och påverkansarbete. Vilken insyn och möjlighet till påverkan har vi egentligen? Ansvaret för att skattebetalare ska kunna känna sig trygga med det omfattande bistånd som kanaliseras via multilaterala organisationer är stort. Ansvaret innebär att det sker transparent och rättvist. Jag anser också att en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna känns särskilt relevant med tanke på den nära samverkan som flyktingsituationen i världen tvingat fram. Det finns en insikt om att stödet till människor på flykt är mer än en plats i flyktingläger och mat för dagen – det handlar också om att skapa ett meningsfullt liv och ge människor framtidstro. För detta krävs arbetstillfällen. Den ekonomiska utvecklingen i de länder som tar störst ansvar för människor på flykt är central. Detta kan inget FN-organ ensamt skapa då det krävs utlåning och investeringar. Det är positivt att de internationella finansiella institutionerna har anpassat sin verksamhet för att kunna bidra till att hantera flyktingsituationen. Det är också positivt att regeringen i sin skrivelse slår fast att den kommer att fortsätta stödja investeringsbankernas hantering av flyktingkrisen. I sammanhanget kan det dock vara på sin plats att erinra om den senfärdighet som regeringen visat för att möjliggöra att stöd går till länder som räknas som medelklassländer, såsom och . fokus på Internationella utvecklingsfonden, , är fullt förståeligt med tanke på målet att lyfta människor från extrem fattigdom, men med de utmaningar som världen står inför kan förmånliga lån och gåvobistånd inte längre endast gå till de fattigaste länderna. Här krävs flexibilitet och nytänkande. Det är därför viktigt att aktivt medverkar i utformningen av framtid. Allt fler låginkomstländer blir positivt nog rikare, får medelinkomststatus och går i stället in i Internationella utvecklings- och återuppbyggnadsbanken, . Detta påverkar uppdrag och även frågan om hur utlåningen ska utformas för de länder som närmar sig medelinkomststatus eller de länder där skillnaden mellan fattiga och rika inom landet är otroligt stor. Givarländers princip att endast hjälpa de fattigaste länderna kommer att bli problematisk framöver, och risken finns att medelinkomstländer återgår till att bli fattiga länder igen. Redovisning av verk-samheten i Internatio-nella valutafonden, Världs-banksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 Vårt ansvar för att våra insatser via och andra finansiella aktörer bidrar till målet för global utveckling är viktigt. Det är tydligt att också mer och mer av Sidabiståndet kanaliseras via . Allt oftare bedömer lokala Sidakontor runt om i världen att ett världsbanksprogram är det effektivaste och bästa sättet att uppnå ett mål, och detta är i enlighet med de landstrategier som regeringen fastställt. handlar det om stöd till över 200 fonder. Jag säger inte att det här är en oroande utveckling; det kan till och med vara en mycket önskvärd utveckling. Men frågor kring insyn och påverkansmöjligheter kommer att vara viktiga att fortsätta debattera och utveckla. När det gäller nya investerare på arenan finns det farhågor om mindre insynsmöjligheter. Detta måste noga följas upp. Avslutningsvis ser jag fram emot kommande skrivelser som har en tydligare koppling till den utveckling i vilken vi glädjande nog har sett mer samarbete mellan multilaterala organisationer. Den innehåller också en analys av möjlighet till insyn och påverkan i dessa. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Kammaren biföll utskottets förslag. KU3 Ny ersättningslag och lag om stöd till partigrupperna Punkt 2 (Ny lag om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i ) 2. res. 1 (SD) 38 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 77 M, 21 MP, 21 C, 17 V, 16 L, 14 KD 1: 38 SD Frånvarande: 6 S, 7 M, 10 SD, 4 MP, 1 C, 4 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 4 (Riksdagsledamöternas arvode) 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (V) 39 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. 38 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 77 M, 21 MP, 21 C, 16 L, 14 KD 2: 38 SD Avstod: 17 V Frånvarande: 6 S, 7 M, 10 SD, 4 MP, 1 C, 4 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. KU4 En översyn av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter Kammaren biföll utskottets förslag. KU8 Kompletteringar till EU:s förordning om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser Kammaren biföll utskottets förslag. KU9 Registrering av gåvor till riksdagsledamöter och registrering av vissa skulder m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU3 Ett reformerat bilstöd Punkt 1 (Ett reformerat bilstöd) 2. res. 1 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 21 MP, 21 C, 18 V, 16 L, 14 KD 1: 1 S, 39 SD Frånvarande: 6 S, 7 M, 9 SD, 4 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Ytterligare ändringar i lagstiftningen) 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (KD, C) 4. res. 4 (L) Förberedande votering 1: 35 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 39 för res. 36 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 77 M, 21 MP, 18 V 2: 39 SD Avstod: 21 C, 16 L, 14 KD Frånvarande: 6 S, 7 M, 9 SD, 4 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Kriminalisering) 2. res. 1 (MP, S, V) 146 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 M, 39 SD, 21 C, 16 L, 14 KD 1: 107 S, 21 MP, 18 V Frånvarande: 6 S, 7 M, 9 SD, 4 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 6 (Skyddslagstiftning omfattande alla statliga vapen) 2. res. 5 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 21 MP, 21 C, 18 V, 16 L, 14 KD 5: 1 S, 39 SD Frånvarande: 6 S, 7 M, 9 SD, 4 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. MJU5 En utvidgad skyldighet att anmäla växtskadegörare Kammaren biföll utskottets förslag. SfU11 Regelverket för arbetskraftsinvandring Kammaren biföll utskottets förslag. UU7 Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 Punkt 2 (Institutionella frågor och lånevillkor) 2. res. 1 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 39 SD, 21 MP, 21 C, 16 L, 14 KD 1: 18 V Frånvarande: 7 S, 7 M, 9 SD, 4 MP, 1 C, 3 V, 3 L,2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Följande dokument anmäldes och bordlades: KOM(2016) 709 Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) vad gäller förordningens tillämpningsdag § 20 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:122 Allmänhetens talerätt avseende skogsbruk av (SD) till statsrådet (S) 2016/17:123 Rätten till familjeåterförening av (V) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:124 Åtgärder för cykling av (L) till statsrådet (S) 2016/17:125 Införandet av signalsystemet ERTMS av (L) till statsrådet (S) § 21 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:321 Strandskyddet av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:322 700 MHz-bandet av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:323 Länsstyrelsernas servicenivå av (S) till statsrådet (S) § 22 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:277 Sanktionsavgifter för cabotageöverträdelser av (M) till statsrådet (S) 2016/17:279 Transportstyrelsens tolkning av regelverket för cabotagetransporter av (M) till statsrådet (S) 2016/17:282 Tystad opposition i av (V) till utrikesminister (S) 2016/17:281 Översättning av säkerhetspolitisk utredning av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:289 Gränskontrollerna och rörligheten i av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:288 Begränsning av detaljplanekravet av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:286 Ökad delegation till kommunstyrelse och byggnadsnämnd av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:295 /PA:s hyllningar av massmördare av (SD) till utrikesminister (S) 2016/17:296 Postnords prissättning av företagspaket av (S) till statsrådet (MP) 2016/17:292 Mål för bolag med statlig ägande av (S) till närings- och innovationsminister (S) § 23 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 8 anf. 4 (delvis),