prot · H40941 · 2016-12-07 00:00:00 — För vårt parti är det viktigt att en humanistisk politik kombineras med en realistisk politik för att vi långsiktigt ska kunna verka för att ska vara ett öppet land. Konkret i betänkandet finns ett särskilt yttrande från Liberalerna, som egentligen är en sammanfattning av vår motion. Där tar vi upp att vi anser att det är viktigt med familjeåterförening. Om vi har en flicka eller en pojke i som kanske är 12 eller ska det barnet ha rätt att återförenas med sina föräldrar, om de finns i . Vi har finansiering för detta, då vi röstade nej . Det ligger på ett annat utgiftsområde i budgeten för oss – nr 13 – medan har lagt sina kostnader på detta område. De andra två partierna som röstade emot familjesplittring har ingen finansiering alls. Våra två partier har i alla fall det, men vårt ligger på ett annat utgiftsområde. Det andra vi tar upp i vårt särskilda yttrande rör handläggningstider. När det kommer fler människor till är det klart att detta innebär att handläggningstiderna hos blir längre. Liberalerna har förslag där vi menar att man måste kunna snabba på processen i de fall där det är tydligt att det kommer att bli bifall eller avslag. Detta gäller inte minst särskilda prövningstillstånd. Det kommer många människor från länder där det inte pågår krig och konflikter. Man kan mycket väl ha asylskäl ändå, men avslagsfrekvensen är väldigt hög. Vi menar att det bör krävas särskilda prövningstillstånd för överklaganden i dessa fall. En person som kommer från exempelvis och som har identitetshandlingar bör kunna få bifall snabbare, om man inte hittar några säkerhetsrisker med vederbörande såsom att personen deltagit i strider eller begått krigshandlingar. Det är inte rimligt med situationer där människor som tillhör grupper med en bifallsfrekvens på kanske tvingas vänta på besked. Det är inte bra, utan det går ut över integrationsprocessen, bryter ned människor och så vidare. Avslutningsvis, herr talman, noterade jag att en tidigare talare från menade att han drevs av godhet i sitt politiska engagemang. Det bör då nämnas att det är den enda person i detta rum som i har avslöjats med att ha kallat svarta afrikaner för satans jävla aphelveten och efterblivna jävla pensionsräddare. Jag tycker att det är viktigt att vi håller ihop ord och handling och inte slår oss för bröstet för saker där vi agerar precis tvärtom när vi kommer utanför denna sal. 104 (SD) replik: Jag vill börja med att säga att jag inte ska sjunka till samma nivå som och förvränga sanningen eller för den delen överdriva ett och annat. När det gäller anförande delar jag synen på kvotflyktingssystemet. Det är nog det bästa sättet för att vidarebosätta utsatta människor som behöver hjälp och stöd någon annanstans än i flyktinglägren. har därför samma bild, att det är bra system. Jag noterade att tycker att det är problematiskt att exempelvis en person som flyr från kriget i får asyl först när personen kommer till och att personen behövde ta sig ända hit. Jag vill därför fråga om han anser att en person med ursprung i ska ha rätt till asyl om personen åker över . 105 (L) replik: Rätt till asyl har väl ingen, men man har rätt att söka asyl. Om man kommer över in i har man rätt att söka asyl här – det tycker jag är logiskt och rimligt. När det gäller att sjunka till låg nivå har jag inte sjunkit till någon särskild nivå alls. Jag har citerat vad har sagt, och i så fall är det hans nivå vi diskuterar här, inte min. Vad gäller sakfrågan om vidarebosättningar och människor som befinner sig i läger talas det mycket i debatten om nödvändigheten av att värna asylrätten. Jag vill hävda att det är orimligt att bygga en migrationspolitik endast på detta av det skälet att asylrätt i har man när man kommer hit och ansöker om asyl, i huvudsak. Det betyder att människor som inte har möjlighet att ta sig hela vägen till således inte har någon asylrätt här. när länder stänger sina gränser och vi vet att det kan vara förenat med livsfara att ta sig in i för att söka asyl har de människor som är allra mest utsatta ingen asylrätt i . De har däremot möjlighet att kunna komma till ett annat land genom vidarebosättning inom kvotsystemet. Därför är det viktigt att vi utvecklar detta och ökar antalet kvotflyktingar. Svaret på frågan blir förstås att en person som befinner sig i och inte kan ta sig därifrån och som är registrerad hos förhoppningsvis ska kunna få en vidarebosättningsplats, om personen är så utsatt. De allra flesta får givetvis inga sådana platser utan måste förr eller senare vända tillbaka, men de – ett antal tusen – som får komma till ska kunna hämtas från dessa områden. 106 (SD) replik: sa i sitt anförande att det gäller att ha en humanistisk politik och att den ska kombineras med en realistisk politik. Detta tycker jag är lite märkligt med tanke på att han företräder en politik som varken är humanistisk eller realistisk. När det gäller det jag nämnde tidigare om en person som kommer från till har den personen självfallet rätt att söka asyl . Det ifrågasätter jag inte. Det som jag däremot undrar och som jag inte riktigt fick något svar på är: Om man nu kommer från ett säkert land och inte har flytt direkt från en konflikt, är det verkligen rimligt att den personen får asyl i ? Jag tycker inte det. Då är det bättre att man stöder de människor som har det svårt runt om i världen – människor som svälter eller för den delen törstar ihjäl för att de inte har rent vatten. Det är väl bättre att man lägger resurserna där? Jag ska göra en slutkommentar när det gäller diverse mindre lyckade uttalanden. är kanske perfekt. Han har kanske uttalat sig perfekt i alla privata sammanhang, även när det gäller en grupp människor som bränner en annan grupp människor av samma etniska tillhörighet levande. 107 (L) replik: Nej, jag har inte kallat folk för satans jävla aphelvete. Jag har inte heller stått här och sagt så och därefter krävt att ska be mina väljare om ursäkt. har inte någon mer replik . Men en ursäkt kanske vore på sin plats, inte minst eftersom han kräver andra partier på ursäkter här. Notera att saker och ting sägs i den första repliken, sedan sägs det någonting annat i den andra repliken. En person som kommer från till har rätt att söka asyl. Om den personen är ett Dublin-ärende, ska tillbaka till , är registrerad i något land och så vidare kommer detta fram under processen. Men rätten att söka asyl har man givetvis. Om en person kommer från till ska denna person, enligt de lagar och regler som vi har och enligt rättsakter inom Europeiska unionen, söka asyl i om han eller hon har kommit först till . Annars ska denna person givetvis söka asyl i , och så vidare, alltså i det land som är första asylland. Det viktiga i detta sammanhang är att det nu finns närmare 4,8 miljoner människor bara från som är registrerade flyktingar i grannländerna. Det är klart att alla dessa personer inte kommer att komma till eller vissa andra delar av världen. Men ett antal tusen av dessa personer kommer att få vidarebosättningsplatser. Det är därför viktigt att fler länder blir programländer med UNHCR och att tar emot fler. Då ger vi en möjlighet till de människor som inte tar sig i båtar över , som inte har pengar att betala till smugglare, och det kan vara sjuka, funktionshindrade, unga, barn och så vidare. Jag menar att det är en mycket humanistisk politik. Det är viktigt att nu ställer upp och även att regeringen agerar för att också trycka på andra länder, så att de också blir programländer med UNHCR. 108 (KD): Migrationspolitiken, som vi har i fokus under denna debatt, har vi haft tillfälle och anledning att diskutera . Det har handlat om migrationsöverenskommelsen, andrum och flyktingpaus, gräns- och id-kontroller, den tillfälliga lagen och förhandlingarna om en ny mer harmoniserad migrationspolitik inom EU. Från sida har vi naturligtvis förhållit oss till detta, men också kommit med en hel del egna förslag och stakat ut en egen riktning för hur vi vill att migrationspolitik ska utformas. Det är förslag som med utgångspunkt i asylrätten syftar till att åstadkomma en ordnad, långsiktigt ansvarsfull och human migrationspolitik som erbjuder en för människor på flykt. Det är dessa förslag som ligger till grund för vår motion för utgiftsområde 8. För att förbättra mottagandet av asylsökande och effektivisera asylprocessen föreslår vi att asylansökningsområden inrättas nära våra stora gränsövergångar och att alla som avser att söka asyl i hänvisas dit. I dessa områden ska registreringen av asylansökningarna ske, och där ska boende ordnas för de asylsökande under den första fasen i asylutredningen. Personer som uppenbart inte medverkar till att styrka sin identitet, som kommer från så kallade säkra länder eller som i enlighet med reglerna i Dublinförordningen bör få sin asylansökan prövad i ett annat land ska få ett snabbt avvisningsbeslut. Detsamma gäller personer som bedöms vara en säkerhetsrisk. Genom ett samlat mottagande och en samlad beslutsprocess skulle vi öka möjligheterna att förhindra att människor avviker och hamnar i en utsatt situation. föreslår också att det införs ett asylprogram . Tanken bakom detta är att minska passiviteten men också att snabba på både etableringen på arbetsmarknaden och integrationen i genom att tidigt förmedla de normer och värderingar som präglar vårt samhälle. Det är viktigt att tydliggöra att personer som kommer till med avsikt att stanna ska lära sig det svenska språket och vår kultur och att utgångspunkten naturligtvis är att man ska försörja sig själv och sin familj. Vi menar därför att det ska erbjudas och ställas krav på deltagande i formell undervisning i sfi och samhällsorientering redan i början av asyltiden. För att fler asylsökande ska arbeta vill vi också att det ska ställas ett arbetskrav på asylsökande att de ska vara tillgängliga på arbetsmarknaden. har vi förslag både för att underlätta för asylsökande att få jobba och för att stärka asylsökandes incitament att arbeta. Under asylprogrammet ska de asylsökande också erbjudas en hälsoundersökning, och vid behov ska en åldersbedömning göras. Barnpassning ska erbjudas, så att asylprogrammet fungerar också för småbarnsföräldrar. Och den som inte deltar i asylprogrammet ska kunna få en minskad dagersättning. För att ett sådant asylprogram ska startas avsätter vi i vår budget och för åren därefter. Vi vill också se en permanent lag med innebörden att alla grupper av skyddsbehövande initialt ska tilldelas ett tidsbegränsat treårigt uppehållstillstånd. Om skyddsskälen kvarstår efter , eller om vederbörande skaffat jobb eller startat en egen verksamhet som han eller hon kan försörja sig på, ska ett permanent uppehållstillstånd ges. har därutöver sagt att rätten till familjeåterförening bör gälla även de skyddsbehövande som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, eftersom det är bättre att människor som kommer till fokuserar på att så fort som möjligt etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i stället för att oroa sig för sina anhöriga. Vi är fullt medvetna om att detta har finansiella konsekvenser. För att finansiera avvikelsen från regeringens politik vad gäller rätten till familjeåterförening avsätter vi därför i vår budget . menar vi att rätten till anhöriginvandring bara ska gälla för de anhöriga som den asylsökande har informerat om vid ankomsttillfället. Det är både för att underlätta identifieringen av de asylsökande och för att få bättre kontroll på mottagandet. Avslutningsvis är det viktigt att betona att den som har kommit till för att söka asyl men som efter en individuell och rättssäker prövning inte bedöms ha tillräckliga skyddsskäl för att få uppehållstillstånd så snabbt som möjligt måste återvända till sitt hemland. Tyvärr vet vi att både det återvändande som sker självmant och de avvisningar och utvisningar som sker med tvång fungerar alltför dåligt . För att komma till rätta med detta är det viktigt att ingår fler återtagandeavtal med de viktigaste ursprungsländerna för att de ska ta emot sina medborgare. Det behövs mer resurser till polisen för att de ska kunna verkställa avvisningar och utvisningar och även i större utsträckning genomföra inre utlänningskontroller. Det behövs även fler förvarsplatser. I vår budget avsätter vi därför mer än regeringen för att skapa fler förvarsplatser. Och vi avsätter totalt utöver vad regeringen avsätter för att anställa fler poliser och civilanställda inom . Jag hinner i detta anförande inte gå igenom alla de förslag som ingår i motion om utgiftsområdet för migrationspolitiken. Jag får helt enkelt rekommendera läsning av motionen. Det är en motion som vi naturligtvis fortfarande står bakom. Detsamma gäller vårt särskilda yttrande i betänkandet. 109 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga tre reservationer. Det innebär att jag yrkar bifall till regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 8 Migration, som uppgår till ca 33 miljarder för . Mot detta står fem olika förslag från oppositionen. Det finns alltså inte något enhetligt förslag från Alliansen. Som vi alla naturligtvis vet är det fortfarande oerhört många människor på flykt, troligtvis det största antalet någonsin – över 60 miljoner. Antalet asylsökande i var 2015 det största någonsin – 163 000 personer. Jag gör en återblick eftersom det är detta som vi också hanterar i . Av dessa 163 000 personer var det drygt 35 000 ensamkommande barn. Det är ungefär lika många människor som finns i min hemkommun – 38 000 invånare. Detta översteg vida såväl prognoser som befintlig beredskap. Det är klart att vi från majoriteten vet och också får erkänna att vi inte hade beredskap för det, och det verkar som att inget annat parti heller hade det. hade naturligtvis svårt att hantera ansökningarna och fick ägna sig mycket åt mottagning och registrering. Eftersom det kom många ensamkommande barn ökade också antalet utredningskrävande ärenden. Det gjorde sitt till för att hanteringen av ansökningar tog . För att bemästra den allvarliga situationen träffade regeringen och allianspartierna en överenskommelse om åtgärder för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända. Att jag tar upp en del beslut som fattades är för att flera här har sagt att det inte har fattats några beslut. presenterade regeringen ytterligare åtgärder för att begränsa möjligheten att få uppehållstillstånd i genom att tillfälligt anpassa asylreglerna till miniminivån inom EU och internationella konventioner. Utmaningarna för det svenska asylsystemet och andra centrala samhällsfunktioner bedömdes vara mycket stora. En jämnare fördelning av asylsökande i EU krävdes, liksom att fler medlemsstater tog sitt ansvar. Tyvärr kunde vi inte se att så skedde – jag antar att vi i många partier här också försöker påverka våra partikamrater i EU och i övrigt när det gäller att ta en större del av ansvaret – och vi behövde därför vidta åtgärder. Åtgärderna resulterade i att antog en tidsbegränsad lag, och den trädde i kraft och gäller som längst till och med . kommer den att utvärderas. införde tillfällig inre gränskontroll och infördes tillfälliga id-kontroller för passagerare med buss, tåg eller passagerarfartyg mellan och . Både gräns- och id-kontrollerna har förlängts genom ett flertal beslut och är alltjämt gällande. Antalet asylsökande i har minskat. Det genomsnittliga antalet sökande har till och med oktober månad legat på ca 2 500, och så ser det nog ut även . Detta kan jämföras då det kom 7 000–10 000 personer . ska framhållas att väldigt många ideella organisationer, kommuner och privatpersoner gjorde och gör en fantastisk insats för att välkomna och inkludera nyanlända i det svenska samhället. Därför klarade samhället som helhet av den uppkomna situationen på ett så bra sätt som det bara var möjligt. När jag berättar för politiker från andra länder – jag leder ett nätverk för Socialdemokraterna i – att alla nyanlända barn får skolgång häpnar de. Dels är det få barn som har kommit till många av länderna, dels är få av dem som har kommit ensamkommande. De här länderna ser det som omöjligt, men vi vet att det går att klara av. Kommunerna har tagit ett oerhört stort ansvar när det gäller till exempel skolgång. Därför är det oerhört viktigt att anslagen till välfärden höjs. Det hänger ihop. Om man vill ha ett inkluderande samhälle går det inte att bara tänka att man ska sänka skatterna. Det är därför som besvikelsen blir stor när jag ser staplarna över de rikaste kommunerna i landet och några av de kommunerna uttalar att de inte kan ta emot dem som fått uppehållstillstånd och ska anvisas till boenden i kommunerna, vilket var en del av uppgörelsen med allianspartierna. ser vi lyckade och bra projekt där man har sfi och yrkesutbildning i kombination med praktik. För någon vecka sedan var jag i och tittade på Hotelltalangernas program. En stor andel av de nyanlända där kommer i arbete mycket snabbt. Fortsättningsvis ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. har vi också en reglerad invandring, och det är viktigt att de som inte får asyl så snabbt som möjligt ska lämna landet. När det gäller det som har tagits upp om förvarsplatser har vi ökat antalet för att verkställigheten ska vara bättre. Det är fortsatt så att hela samhället måste inkluderas i den situation som vi befinner oss i. En skrift som jag har läst om att leva, bo och arbeta i heter Välkommen! Det är bland andra LO, ABF och som har tagit fram den. Den kanske fler än bara nyanlända borde läsa för att se vad det är för krav och villkor som ställs för att man ska betraktas som en god medborgare. Vi har sett att inte ens alla riksdagsledamöter har insikt i det som står i den här boken. Den kan alltså rekommenderas till flertalet. 110 (SD) replik: Jag kan konstatera att det lät helt annorlunda och ännu mer annorlunda när talade om de här frågorna. Regeringen har svängt och parti har svängt. Lite motvilligt har man vidtagit åtgärder för att minska flödet av asylsökande till . Man har tillfälliga lagar som behöver förnyas. Det är fortfarande motvilligt man för den politik man för , men hur länge kommer det här att hålla på? får rätta mig om jag har fel, men jag misstänker att hon vill återgå till att föra mest liberala migrationspolitik. 111 (S) replik: Nej, jag känner mig inte alls besviken över den politik som vi för , utan jag tycker att det är oerhört viktigt att alla som finns i ska inkluderas i det samhälle som vi har. Det är också därför som vi, när vi såg att vi inte klarade av det, tyckte att det var viktigt att ha den här tillfälliga lagstiftningen så att alla ska bli inkluderade. Först när vi ser att vi klarar det kan vi se på hur den tillfälliga lagstiftningen ska förändras och hur den ska vara efter de här tre åren. Jag känner mig alltså inte alls besviken över det, utan jag tycker att det är oerhört viktigt att satsa på välfärden, skolgång, att fler ska komma i arbete och att vi ska ha goda finanser – det känner jag mig faktiskt ganska nöjd med – för att verkligen säkra och trygga situationen för till exempel de ensamkommande barnen. När man ser det i ett sammanhang och jämför med många av länder som så tydligt går åt ett helt annat håll tycker jag att man kan känna sig nöjd med den situation som vi har i så här långt. 112 (SD) replik: Jag tyckte att svaret var ganska otydligt. Det verkar som att vill återgå till en tidigare politik som hon försvarar den politik som man för . Varför inte permanenta exempelvis gränskontrollerna om man nu vill begränsa flödet av asylsökande och se till att upprätthålla en långsiktigt hållbar migrationspolitik? talade om inkludering. Det här är intressant med tanke på det hon sa i sitt anförande om kommunplaceringar. vill regeringen tvinga kommuner att ta emot nyanlända och asylsökande. Man tvingar på kommuner ett åtagande som de själva säger sig inte klara av som man vill främja en bättre inkludering. Det här går inte ihop. Dessutom innebär det en rejäl inskränkning av det kommunala självbestämmandet. Hon får gärna förtydliga svaret lite. Hur kan en tvingande lagstiftning få folk att inkluderas i samhället när kommunerna själva säger att de inte klarar av det? Är det verkligen inte värt att permanenta exempelvis gränskontroller? 113 (S) replik: I anförande kunde man höra många ord och begrepp såsom rättvisa, godhet, att man skulle bygga med sunt förnuft och inkludering. När nämnde de begreppen var de ju helt innehållslösa. Men det gäller att bygga på innehåll, och då måste man laga efter det läge som man har. De människor som finns här ska naturligtvis inkluderas. Därför är jag besviken över att alla inte känner på samma sätt. Men det kan ha med ideologi att göra. Det kan också ha att göra med den politik som före-träder. Man ser det inte som en tillgång när det handlar om åldersstrukturen i kommunerna. Här kanske man biter sig i svansen. Det som ser bra ut för tillfället kanske inte blir så bra eftersom man har en åldrande befolkning och eftersom kommunen ska kunna försörjas med arbetskraft och så vidare. Jag tycker att fler borde fundera över utvecklingen både i kommunerna och i landet som helhet. Det ska naturligtvis finnas en möjlighet till inkludering. Sedan kan vi från inte bestämma över det. Det är kommunala självstyret som gäller. Men vi kan sätta upp spelregler. Kommunerna får ju ganska mycket anslag nationellt, statsbidrag och annat, så att man kan styra på olika sätt, med både morötter och piska, både med anslag och med lagstiftning som omfattar alla kommuner. Det går att fatta beslut härifrån som påverkar kommunerna i den riktningen. 114 (C) replik: är inte bara Socialdemokraternas talesperson här i migrationspolitiska frågor, utan hon är också ordförande för . Det blir lite förvirrande för mig. Vi har mötts i olika sammanhang, och du säger helt olika saker. Det är svårt att känna respekt för eller ha förståelse för detta. sa du: ”Vi inom S-kvinnor vill ha kvar permanenta uppehållstillstånd och rätten till familjeanknytning, vi kommer att följa upp förslagen och ta diskussioner. Jag kan ha förståelse för en svår situation när det gäller flyktingmottagandet, jag har varit och pratat med kommunpolitiker, man måste fixa mycket lokalt. Men det kommer att bli mycket svårt för de många flyktingar som inte får ta hit sina familjer, det kan man inte känna sig nöjd med”. hörde vi här i replikskiftet med att du är nöjd med den politik som förs med tillfälliga uppehållstillstånd och där man splittrar familjer. Vad står egentligen för? Tycker du att det är rätt med den tillfälliga lagen om tillfälliga uppehållstillstånd och familjesplittring, eller tycker du inte det? 115 (S) replik: Precis som citerade mig, om att jag skulle jobba för att det inte skulle bli den förändringen, har vi haft en diskussion om med berörd minister, . Han tar kanske upp det också . Vi tittar på kvotflyktingsystemet och ökar antalet kvotflyktingar. I det fallet ser vi om det är möjligt med lagliga vägar och med familjeåterförening. Vi har den verklighet som vi har. Det måste också bli bra för dem som finns här redan. går det inte att förena allt på en gång. Men naturligtvis ska vi alla tillsammans titta på den tillfälliga lagstiftningen och se hur det har sett ut. Hur många av de anhöriga till dem som kom tidigare än har kunnat komma hit? Jag kommer att se på den utvärderingen och följa utvecklingen. Om känner sig förvirrad av det som jag säger, kanske det är ömsesidigt. Just nu vet jag inte var står. Men det kanske kan berätta för mig. När det handlar om anhöriginvandring och sådant kan det vara bra om och uttalade sig tydligt. Där har jag hört lite olika om den tillfälliga lagstiftningen och så vidare. 116 (C) replik: Såvitt jag vet befann sig i lokalen när jag höll mitt anförande. Jag sa klart och tydligt att inte stöder förslag som handlar om att splittra familjer.