prot · H40919 · 2016-10-21 00:00:00 — En fråga som ofta kommer upp, inte minst i it-sektorn och på andra områden där man skriker efter kompetens, handlar om en bättre fungerande arbetskraftsinvandring. Där har vi ett konkret förslag om en så kallad 30-dagarsgaranti för att företag snabbt och enkelt ska få svar på sin ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd. Där ser vi inga initiativ från regeringen. Jag förstår att finansministern inte kommer att vara imponerad av mig och säga att hon håller med mig. Men jag kan återigen konstatera att det finns ledande entreprenörer som har byggt stora bolag i och som på skrev att regeringens politik är ett dråpslag för entreprenörer. Då är det inte fråga om en enskild skattefråga utan den samlade politiken, också brett kopplad till frågor om optioner, bostäder och mycket annat. 21 Finansminister (S): frågar om analyser av sysselsättningskonsekvenser när det gäller detta förslag. Vi gör konsekvensanalyser av alla förslag i och tittar på sysselsättningseffekter. Det har vi naturligtvis gjort även med detta förslag och kommit fram till att det bedöms ha en positiv sysselsättningseffekt. Däremot är dessa beräkningar så osäkra att vår bedömning är att det inte är meningsfullt att redovisa det ned på exakt antal jobb. Inte minst under den moderatledda regeringens tid såg vi hur man tvingades förändra beräkningarna rejält. När man sedan utvärderade detta visade det sig att det inte alls nådde upp till de effekter som man först hade önskat sig. Därför gör vi nu en samlad bedömning av effekterna. hävdar att man inte visste att det var en sådan avgränsning . Men när vi presenterade förslaget var det oerhört tydligt att det skulle gälla egenföretagare, människor som har egen firma. Jag måste alltså förstå detta som att inte hade förstått förslaget när han uttalade sig. kanske vill bekräfta att och inte hade förstått förslaget när han uttalade sig om det . Kanske hade inte heller gjort det. Det vore bra att bringa klarhet i det. Jag vill också påpeka att det är ett förslag som har funnits tidigare och som ligger helt i linje med den förra socialdemokratiska regeringens politik. Då hade man ett motsvarande stöd, även om det var bredare. Och kritiserade vare sig , eller någon annan att även egenföretagare omfattades. talar om entreprenörer. När jag träffar entreprenörer tar de framför allt upp tre saker. Det ena är bostadsbristen. Det är svårt att få människor att flytta till de regioner där det råder stor bostadsbrist. Det andra är att det är svårt att hitta människor med rätt kompetens. Det tredje är optionsbeskattningen. Regeringen arbetar med alla de frågorna. När det gäller bostadsbristen har vi satt igång den största bostadspolitiska satsningen . Det byggs mer nu än det har gjorts på mycket . När det gäller kompetensbristen har vi jobbat med det från dag ett sedan vi kom i regeringsställning. Och när det gäller optionsbeskattningen har det gjorts en utredning som har kommit med förslag. Regeringen bereder nu de förslagen. säger igen att regeringen höjer skatten på jobb och företagande. Jag vill återigen påpeka att de här förslagen numera omfamnas av . Kan inte eller berätta varför man tycker att det är bra att trappa ned jobbskatteavdraget? Det är ju ett förslag som omfamnar . Jag vill jättegärna höra varför man tycker att det är bra politik. 22 (M): Regeringen har sedan den tillträdde konsekvent bedrivit en jobb- och företagarfientlig politik. Man har höjt skatter på jobb och på ansträngning till förmån för bidragsutbyggnad. Äntligen kommer dock ett erkännande från regeringen om att sänkt skatt på anställning faktiskt leder till att fler företag får råd att anställa. Tyvärr riktas förslaget dock helt fel. Tyvärr riktas förslaget på ett sådant sätt att det får noll sysselsättningseffekt. Ingen företagare som driver sitt företag som enskild firma kommer att vilja ta den privatekonomiska risk det innebär att anställa någon. Man riskerar också, vilket Företagarna och andra hävdar, att lura in oerfarna företagare i vad som kan bli en potentiell livslång skuldfälla – inte för företaget utan för privatpersonen. Det här är oerhört olyckligt. Om erkännandet om att sänkta kostnader för anställning faktiskt leder till fler jobb skulle vara på allvar – vilket jag önskar – och inte bara en symbolåtgärd skulle regeringen till exempel kunna utöka förslaget till att omfatta fler än bara just bolagsformen enskild näringsidkare. Jag hoppas att regeringen kommer att återkomma med svar på de frågor jag fortfarande inte fått svar på, till exempel: Vilka effekter räknar man med att det här kommer att få? Hur många räknar man med att det är som kommer att anställas? Och hur många företagare räknar man med att det är som kommer att offras på vägen, då de och den egna familjen hamnar i en skuldfälla? Jag hoppas att regeringen byter uppfattning i frågan men också att regeringen börjar ta ansvar för och börjar bedriva en ansvarsfull näringspolitik. 23 Finansminister (S): Jag noterar att jag inte får några svar på mina frågor. Jag upprepar dem ändå, så att jag kanske kan få svar . Hade inte förstått förslaget när man uttalade sig positivt om det? säger igen att regeringen har höjt skatten på ansträngning. Jag vill påminna om att hon ska vara entusiastisk över förslaget. Jag bad henne eller förklara varför de tycker att det är bra att trappa ned jobbskatteavdraget. Jag ser fram emot att höra argumentera för det här förslaget , eftersom man har ägnat många timmar i talarstolen åt argumentera emot det. Jag skulle gärna vilja höra varför man tycker att detta är bra. har framför allt svängt i alla skattefrågor. Regeringen har lagt fram förslag här i kammaren, och har spenderat många timmar på att argumentera emot dem. Men när budgetmotionen kom såg vi att man numera omfamnar i princip alla de förslagen. Frågan är bara när man kommer att ändra åsikt i den här frågan också? Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2016/17:39 om solcellsskatten 24 Finansminister (S): har frågat mig när jag avser att lämna besked om tidpunkt för en ändring av skattereglerna för solcellsskatten, och hur jag avser att säkerställa att beredningen inte blir lika bristfällig som vid solcellsskattens införande. Bakgrunden till frågan är den förändring av ett tidigare undantag från skatteplikt för energiskatt på elektrisk kraft som trädde i kraft . Denna förändring innebar att elproduktion från bland annat solceller i de flesta fall befriades från energiskatt. Frågan avser således det faktum att all el från solceller inte är undantagen från skatteplikt. För de allra flesta som producerar el från solcellsanläggningar gäller undantag från skatteplikt. Detta undantag gäller naturligtvis för alla privatpersoner som har satt upp solpaneler som inte är inkopplade på elnätet, men också för av alla solcellsanläggningar som är berättigade till elcertifikat. Regeringen anser dock att solel behöver främjas ytterligare. I budgetpropositionen aviserade regeringen därför att möjligheterna till ytterligare stimulans till produktion av el med solceller skulle fortsätta undersökas. Förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi på ett sätt som är förenligt med bereds därför skyndsamt inom . I denna beredning ingår bland annat att analysera konsekvenserna av en förändring och möjliga tidpunkter för förändringen. 25 (M): Regeringen införde den så kallade solcellsskatten . Som motivering för skatten sa energiministern och finansministern att krävde att skattenivån för förnybar energi skulle förändras. Men deras förklaring dementerades senare av som gick ut offentligt med att det inte finns några krav på energibeskattning. Det finns faktiskt möjlighet för medlemsländerna att införa subventioner eller undantag från beskattningen på förnybar energi. har nämligen tidigare granskat och godkänt det för andra länder. Det bristfälliga underlaget och avsaknaden av en ordentlig konsekvensanalys för solcellsskatten är problematiska och skapar osäkerhet kring hur kvalitetssäkrade regeringens beslut egentligen är. Att regeringen ökar beskattningen på saker som den säger sig vilja värna är ett återkommande, bekymmersamt och lätt förvirrande mönster. Trots att har dementerat offentligt att man kräver en skatt på solel håller fortfarande fast vid detta argument i sitt svar. Hon säger: ”Förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi på ett sätt som är förenligt med bereds därför skyndsamt inom .” För att konkurrensen inom EU inte ska snedvridas finns det en rad regler för hur man får och inte får gynna företag. Det är ett gediget regelverk, herr talman. Det är tillräckligt stort för att inte ska behöva hitta på egna restriktioner som inte krävs. Jag tror att förstod hur pass förvirrande införandet av solskatten skulle uppfattas vara av dem som, innan valet, trodde på regeringens ord om förnybar energi. Därför var det säkerligen bekvämt att skylla på EU i stället för att ta eget ansvar. När det stod klart att EU inte kräver solskatt mötte jag många som förväntade sig att regeringen skulle göra en pudel, erkänna sitt misstag och föreslå att solskatten skulle avskaffas. Men så blev det inte. Om regeringen vill ha kvar solskatten – det är självklart regeringens rätt att ha det – är det att öppet erkänna motivet bakom den och ta ansvar. Fega inte ur genom att skylla på EU! ger jag finansminister ännu en möjlighet att klargöra detta för alla som känner sig lurade. 26 Finansminister (S): Det är inte bara den här regeringen som har undrat om detta verkligen är förenligt med EU-reglerna. när fanns i tillsattes den utredning som låg till grund för den förändring som gjordes . Man hade gjort bedömningen att de regler som då gällde inte med säkerhet var förenliga med statsstödsreglerna. Det kommissionen har uttalat sig om är i vilken utsträckning man i enlighet med energiskattedirektivet behöver ha en solskatt. Det är tydligt att energiskattedirektivet inte stipulerar att man behöver ha en full skatt på solel. Däremot är bedömningen av den utredning som gjordes – och jag tror även av när de satt i regeringsställning – att de regler som fanns tidigare inte självklart var förenliga med statsstödsreglerna. Min fråga till är om nu uppfattar de tidigare reglerna som klart förenliga med statsstödsreglerna. Det är ingenting som kommissionen har uttalat sig om. När vi gjorde denna förändring låg den utredning som hade tillsatt till grund för vår bedömning. Den hade visat att det här var tveksamt i förhållande till statsstödsreglerna. Flera branschorganisationer har dessutom varit tydliga med att de avsåg att anmäla detta till EU just för att det var ett brott mot statsstödsreglerna. Vi bedömde då att en förändring behövde göras, men vi var också tydliga med att vi ville se över vilka möjligheter som fanns att ytterligare gynna solel. Därför tillsatte vi en utredning som skulle titta på det. På arbetar vi nu intensivt för att se vilken ytterligare nedsättning som kan göras för solel som vi naturligtvis även håller oss till statsstödsreglerna. Detta arbetar vi skyndsamt med, och jag hoppas att jag kan återkomma med ett förslag. Vi vill ha så låg skatt som möjligt på solel men måste självfallet hålla oss inom statsstödsreglerna. Annars riskerar de enskilda producenterna att bli återbetalningsskyldiga. Det hade de riskerat att bli även utan vår förändring. Jag tror inte att heller vill att något sådant åstadkoms. 27 (M): Det där var inte särskilt klargörande. Det är visst inte bara fel att regeringen fattar ett felaktigt beslut, utan nu är det även och alliansregeringens. Är det inte dags att den rödgröna regeringen faktiskt står upp för sina beslut? Det vore klädsamt om den gjorde det. Som tur är kan jag ur svaret uttolka att ambitionen är att avskaffa solskatten. Men då återkommer frågan om vad ”skyndsamt” egentligen betyder. Många där ute undrar också detta. När avser finansministern att lämna besked om en tidpunkt för ändring av skattereglerna för solcellsskatten? Jag undrar även hur man säkerställer att beredningen inte blir lika bristfällig som vid solcellsskattens införande. Det är lite för enkelt att lägga skulden på andra. Man ska inte göra så. Det är inte så man styr ett land. Jag talade med en kollega i går som sa att det påminner om något inom försvaret. Vid vissa situationer säger man ”Skott kommer, klart bakåt”. Skillnaden här är att regeringen säger ”Skatt kommer” utan att kolla bakåt. Den skjuter hej vilt, och vi ser resultatet . Först struntar regeringen i branschens kritik och inför straffskatten på solceller men vågar sedan inte riktigt stå för beslutet. I dagens svar säger att regeringen ska utreda hur den kan stimulera något som den med skatt just nu motarbetar. Detta är inte okej. Så här kan man inte styra ett land. 28 Finansminister (S): Jag noterar att verkar ha ändrat inställning i frågan sedan de lämnade . När de befann sig i och hade ansvar ville de också se till att regelverket höll sig till . Tycker inte längre att ska hålla sig till statsstödsreglerna? Menar att det är att ta ansvar för landet om en regering inte håller sig till statsstödsreglerna och enskilda företag därmed löper risk att bli återbetalningsskyldiga för de skattenedsättningar de haft? Är detta nya ståndpunkt? 29 (M): Självklart ska man följa . Som jag påpekade i ett tidigare inlägg finns det en mängd regler som vi ska följa, och de finns för att vi ska säkerställa en jämlik konkurrens inom gemenskapen. Just den regel som regeringen valde att införa behövs inte. Jag tycker absolut att vi ska följa de regelverk som finns. Men när kommissionen går ut – efter att en regel införts – och offentligt dementerar de underlag som regeringen säger sig ha fattat beslutet på måste regeringen i alla fall kunna erkänna att det blev fel. Det gör den dock inte. Vi hör i svar att hon fortfarande lägger ansvaret på EU för införandet av just denna regel. Det fungerar inte. Det är dags för och den rödgröna regeringen att nu sätta ned foten och säga vad de faktiskt vill. Säg till om ni vill ha kvar solcellsskatten! Det är trots allt en skatt på något som ni före valet sa att ni bejakade. Men ge branschen långsiktiga förutsättningar! Just nu lever den och alla hushåll i ett vakuum och vet inte riktigt vad som kommer att gälla. Jag vill gärna få höra hur regeringen tänker. Kommer ni även i fortsättningen att lägga ansvaret på andra när ni får kritik för de beslut ni fattar? Se framåt och lägg inte skulden på dem som inte bär ansvar! 30 Finansminister (S): Eftersom uppenbarligen inte lyssnade på mitt första svar får jag ta det igen. Kommissionen har uttalat sig tydligt utifrån energiskattedirektivet, inte utifrån statsstödsreglerna. , svenska regler och svensk lagstiftning måste hålla sig till både energiskattedirektivet och statsstödsreglerna. Att säga att jag skyller på EU för att vi är skyldiga att hålla oss till statsstödsreglerna är något av det mest oseriösa jag har hört i denna talarstol. gör allt den kan för att vi ska ha så låg skatt som möjligt på solel inom de EU-regler vi har att förhålla oss till. Energiskattedirektivet utgör självklart ingen begränsning i denna fråga. Det gör dock statsstödsreglerna. Om vi inte håller oss till dem löper enskilda företag risk att bli återbetalningsskyldiga för skatten. Det kan stå dem väldigt dyrt. Att verkar vilja att vi för en politik som utgör en risk för att enskilda företag blir återbetalningsskyldiga gör mig mycket förvånad. Detta är något av det mest oseriösa jag har hört i talarstol, och jag är mycket förvånad över att höra detta från en moderat. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2016/17:41 om kilometerskatten och jobben 31 Finansminister (S): har frågat mig dels om jag lyssnar till de exportföretag som får sin konkurrenskraft försämrad genom kilometerskatten eller om jag drar slutsatsen att kilometerskatten inte kommer att påverka företagens konkurrenskraft, dels om jag har gjort någon konsekvensanalys av effekterna som kilometerskatten innebär för exportföretagen samt om det finns en konsekvensanalys, när och andra berörda parter får ta del av denna. En utredning arbetar med att ta fram ett förslag till vägslitageskatt och ska lämna sitt betänkande . Hur skatten närmare ska utformas ingår i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer och regioner. När utredningen har lämnat sitt betänkande kommer det att beredas i sedvanlig ordning. 32 (M): Inför valet aviserade de två partier som sitter i regeringsställning, Socialdemokraterna och , att de skulle införa vad de kallar en vägslitageavgift. Det mer vardagliga uttryck som används är kilometerskatt. Kilometerskatten är i praktiken en straffskatt på avstånd i ett avlångt och exportberoende land. Regeringen har aviserat att en kilometerskatt kommer att införas i . Det är en skatt som sätter jobben på spel för yrkeschaufförer och logistikföretag. AB har aviserat att ett införande av kilometerskatten skulle öka deras kostnader med 400–. Det gäller alltså bara transporterna till och från . Ökade transportkostnader innebär försämrad konkurrenskraft för våra exportföretag. Skogsindustrin är ett exempel. Försämrad konkurrenskraft i förhållande till våra konkurrentländer innebär att jobb riskeras inom både industrin och andra sektorer. Statsminister har sagt att alla reformer som ska genomföras ska skapa fler jobb, vilket också min kollega nämnde i ett anförande. Jag är självklart lika intresserad som statsministern av om finansministern menar att kilometerskatten skapar jobb i . säger, herr talman, i sitt mycket korta svar att frågan utreds. Hon säger också: ”När utredningen har lämnat sitt betänkande kommer det att beredas i sedvanlig ordning.” Det vore trevligt och förtroendeingivande om det faktiskt var på detta sätt. Men tyvärr är detta en regering där statsråden inte riktigt vet vad kollegorna i andra departement säger och lovar – eller kanske hotar med, i det här fallet. Det var nämligen så att miljöminister i uttalade: ”Vi har för avsikt att lägga ett skarpt förslag om en vägslitageavgift.” Jag vet inte hur tolkar uttalande, men rubrik på tidningsartikeln var: ”: Det blir skatt på lastbilstrafik.” Så tolkar våra exportberoende företag detta. De ser sina kostnader öka, konkurrenskraften svacka och arbetstillfällen hotas. Därför vill jag nu veta: Hur tolkar finansminister uttalande? Har ni redan bestämt er, innan utredningen är klar? 33 Finansminister (S): Självklart är det så att man tar slutgiltig ställning till förslag när man har fått utredningen och lyssnat på remissinstanserna. Sedan kommer man med förslagen till . Vi har dock inte tillsatt utredningen för att vi inte skulle ha för avsikt att försöka införa en vägslitageskatt. Det var någonting som fanns i Socialdemokraternas valmanifest och säkerligen också i valmanifest. Det har vi varit tydliga med. Men självklart ska vi först se vad utredningen kommer fram med för förslag, därefter lyssna på remissinstanserna och sedan ta slutgiltig ställning, precis som man gör i alla andra frågor. 34 (M): svar lämnar ett antal frågor om hur väl statsråden i den så kallade samarbetsregeringen kommunicerar med varandra. Om det är som säger, att utredningen ska bli klar innan beslut fattas om huruvida en mycket näringslivs- och jobbskadlig straffskatt på avstånd ska införas, är det minsta vi kan begära av regeringen att den visar lite ansvarstagande. Men är det som säger i , att beslutet redan är fattat innan utredningen redovisat sin inställning – jag vill gärna höra en dementi av det här från – är det katastrofalt. Det vore dock tyvärr i linje med andra beslut som regeringen har fattat, till exempel om solcellsskatten och om införandet och sedan borttagandet av skatten på miljöbränsle . Det var beslut som byggde på bristfälliga underlag och som skapar tvivel kring den rödgröna regeringens kompetens. har regeringen en möjlighet att visa att den står upp för jobb och företagande den här gången. Därför hoppas jag verkligen att det är som säger, att ni först kommer att titta på utredningen innan ni fattar beslut. Men det är väldigt bekymmersamt när vi hör säga i talarstolen att ni har det här som ett vallöfte. Kommer vallöftet att väga tyngre än utredningen? Kommer inte ord om att alla era beslut ska leda till fler jobb att gälla då? Har ni redan beslutat er för vad ni ska göra? Kommer ni att införa en vägslitageskatt om utredningen återkommer med besked om att det här är ett förslag som kommer att vara skadligt för det svenska näringslivet, för de svenska jobben, för vår exportbransch, för de svenska hushållen och i slutändan för den svenska välfärden? Vad är det som väger tyngst – vallöftena eller verkligheten, ? 35 Finansminister (S): Som bör känna till fattar regeringen beslut om en proposition som sedan överlämnas till . Om fattar beslut i enlighet med propositionen utfärdar därefter regeringen lagen. Det är så beslutsordningen ser ut. 36 (M): Jag förstår på väldigt korthuggna svar att hon inte är så intresserad av att fördjupa sig vidare i regeringens uppenbara samarbetsproblem. Men det är självklart bra att säger att utredningen ska ligga till grund för beslutet. Jag hoppas verkligen att det blir som hon säger. Så länge uttalanden inte dementeras växer dock tvivlen kring regeringens agenda och vad som gäller. Vi här inne vet att besluten inte är fattade förrän de är klubbade här i denna riksdag. Men det skulle, herr talman, gynna regeringens trovärdighet om fick miljöminister att dementera sina uttalanden. Om det nu inte är så att regeringen faktiskt har bestämt sig för att införa straffskatten på avstånd utan att veta om den är skadlig eller inte för svenska jobb, svenska företag, svenska hushåll och svensk välfärd, är det minsta regeringen kan göra för sin egen trovärdighets skull att dementera uttalanden och tydligt säga till de svenska företagen och andra som väntar på besked att regeringen inte kommer att fatta ett beslut som kommer att vara skadligt för svenska företag, för de svenska jobben, för den svenska välfärden och för de svenska hushållen. 37 Finansminister (S): talar om hur skadlig den här skatten är. Jag har hört moderater i den här talarstolen tala om hur skadliga olika skatter är. En avtrappning av jobbskatteavdraget skulle inte skapa några nya skatteintäkter utan göra så att människor inte utbildade sig och inte tog ledande positioner. Så lät det här i talarstolen. tycker att det här är ett jättebra förslag. De är entusiastiska över att vi har en högre marginalskatt. tyckte att det var förskräckligt att vi inte höjde brytpunkten för statlig inkomstskatt. De trodde att det skulle göra att ingen utbildade sig, att det inte blev några jobb och att människor inte skulle anstränga sig. Men tycker att det vi gjorde är jättebra och omfamnar förslaget. Jag har stått i hur många interpellationsdebatter som helst där har sagt att den återställda ungdomsarbetsgivaravgiften skulle leda till att tusentals ungdomar inte fick några arbeten. tycker att regeringens förslag är jättebra. De vill ha precis den här politiken, som var så dålig. Sedan stod här och trodde att vår sänkning av subventionen i ROT-avdraget skulle göra att tusentals människor blev uppsagda och att det skulle skapas en massa nya svarta jobb. Det var jag fick en sådan interpellation. tycker att förslaget är jättebra, fantastiskt. Jag skulle så gärna vilja höra berätta lite: Varför var det bra att sänka subventionerna för ? Varför är det bra att höja marginalskatten för höginkomsttagare? Varför är det fler läkare och lärare som ska betala statlig inkomstskatt? Varför ska arbetsgivare betala högre arbetsgivaravgift för ungdomar? Vad är det som är så bra med det? Det har det varit helt tyst om. säger att detta förslag är någonting som skulle vara förskräckligt dåligt. Jag är ganska säker på en sak. Den dagen det är infört kommer att tycka att det är jättebra. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2016/17:29 om Statskontorets synpunkter på bristande brottsuppklaring