prot · H40924 · 2016-11-08 00:00:00 — Det är därför ingen slump att ordet ”digitalisering” kommer först i regeringens målbild för regelförenklingsarbetet. Det är viktigt att är digitalt, transparent och innovationsfrämjande för att enklare ha konkurrenskraftiga företag. Vi ska ha tydliga förenklingsfokus och digitala processer som anpassas till företagens förutsättningar. Ett mycket gott exempel är , som har kommit långt i dessa frågor. Många andra myndigheter följer nu efter. Det ska vara lättare att göra ändringar om något visar sig ha blivit fel. Politiken behöver ta ett bredare och mer långsiktigt grepp för att nå konkreta resultat. En viktig verkstad, som det är bra att efterlyser, är den livsmedelsstrategi som regeringen har tagit fram. I det förslag till proposition som jag vet att har läst finns ett helt kapitel om regler och villkor. Det är viktigt att vi hittar en samsyn för att kunna hantera dessa frågor som är så viktiga för svenskt jordbruk, för hela industrin och för svenska konsumenter. Därför söker regeringen en bred uppgörelse i riksdag om livsmedelsstrategin. Det handlar som sagt också mycket om regelförenklingar. Vad gäller det tar upp om verkstad jobbar , förutom med Förenklingsresan, kontinuerligt med att förenkla sina föreskrifter. Låt mig ge några exempel. Villkorad läkemedelsanvändning för mjölkbönder förenklar och utvecklar det sjukdomsförebyggande arbetet. Ett annat exempel är enklare bestämmelser om frivilliga djurhälsoprogram. Dessa regler har mottagits mycket väl av näringen. Ett tredje exempel är flexiblare bete för mjölkkor. Man bibehåller antalet dagar men minskar administrationen. Detta har också tagits emot positivt av näringen. Det är inte tillräckligt, men det är några exempel på att vi har en verkstad. Jag lovar att jag inte kommer att släppa dessa frågor. Detta arbete kommer att fortsätta. 20 (KD): Jag tackar ministern för svaren. Jag tycker att det låter hoppfullt, för du ser bekymren. Men jag undrar ändå: När exakt kommer vi att få se detta? Det finns en otrolig frustration över att regelbördan bara ökar , och man önskar att man kunde se att den minskar. På grund av denna börda är det svårt för exempelvis den svenska mjölkbonden att konkurrera på samma villkor som den europeiska bonden. Här kan regeringen faktiskt göra något. Ministern kan sätta ned foten och tala med exempelvis om hur man hanterar bönder när man är ute och träffar dem på plats. Jag hör ideligen att bönder anser att de kontrollanter som kommer till gården inte frågar hur de kan hjälpa utan snarare hur de kan stjälpa. Jag tycker att du ska ha med dig hur man får till detta, herr minister. Du tar exempelvis upp , som jag tycker har gjort ett enastående arbete med hantering av kunderna. Jag önskar att det hade varit likadant med de kunder som kontrollanter träffar. Jag önskar att mjölkbönder och lantbrukare över huvud taget kunde se en förändring. Jag hoppas att detta inte tar , herr minister, utan kanske bara en månad. 21 Statsrådet (S): frågade när exakt det kommer att genomföras. De exempel från som jag radade upp är genomförda. Det arbetet är avklarat, men det finns mycket mer att göra. Ett jobb som inte är klart är livsmedelsstrategin. Jag hoppas att den kommer så fort som möjligt. Jag vet att du är en landsbygdspolitiker som vill mycket och väl, . Du har haft möjlighet att göra skillnad, och jag önskar att du hjälper till här i slutskedet så att vi får ihop livsmedelsstrategin. Det är ett tufft jobb . Den förra regeringen jobbade mycket för att få till förenklingar när för EU:s budget utformades. Vi har fått en förgröning. Det regelverk som finns är väldigt besvärligt, och det förslag som kommissionen nu har kommit med skulle ytterligare förvärra situationen. Där har vi agerat tillsammans med 20 andra länder för att få tydligare regler. De är inte bra, men vi har delvis lyckats få kommissionen att skjuta upp de strikta reglerna. Man vill förändra i sämre riktning , så vi får se om vi lyckas fullt ut. Ett annat stort problem är tvärvillkoren. Det finns saker där vi har lyckats påverka kommissionen när det gäller lantbrukarnas sanktioner. Man har förändrat dessa så att ett fel som görs första gången inte ska innebära så hårda sanktioner. Vi trycker på mycket på EU-nivå och jobbar också med det nationella regelverket. Tack, , för en bra debatt i en mycket viktig fråga! Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2016/17:52 om framtidens samhällsnät för mobil kommunikation 22 Statsrådet (MP): har frågat inrikesministern om utredningen om en utvecklad och säker kommunikationslösning för polisen, försvaret och räddningstjänsten har lämnat information till regeringen, vilken slutsats han drar av den information som i förekommande fall har lämnats, om han och ytterst regeringen är beredd att ta initiativ till att undanta en del av 700-megahertzbandet från det auktionsförfarande som PTS har beslutat om och att avsätta denna del av bandet för vital samhällskommunikation och om han i en situation där det inte föreligger något annat realistiskt alternativ till lösning bör tillämpa försiktighetsprincipen, som rimligtvis innebär att en auktion av det frekvensutrymme som behövs för vital samhällskommunikation undantas tills vidare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Sedan interpellanten skrev frågan har regeringen fattat beslut om att sändningsutrymmet 694–får upplåtas för tillståndspliktiga tv-sändningar till och med . Beslutet innebär att det så kallade 700-megahertzbandet inte är tillgängligt för andra ändamål. Det har föranlett att ställa in den auktion som var planerad att starta . Regeringens ambition är att det ska skapas förutsättningar för en så snar tilldelning av frekvenser inom bandet som möjligt. Beroende på resultatet av de åtgärder som regeringen nu vidtar, det vill säga den rättsliga översynen och uppdraget till MSB, är det tänkbart att det kan finnas förutsättningar för tilldelning före . Bakgrunden till beslutet är att den säkerhetspolitiska utvecklingen gör det alltmer viktigt att aktörerna inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar kan kommunicera och utbyta information effektivt och säkert med varandra. Regeringen gör bedömningen att det finns behov av en rättslig översyn av den reglering som styr rätten att använda radiofrekvenser i delar som avser samhällsviktiga aktörers intressen och avser att återkomma i frågan. Det behövs frekvenser för bättre mobiltäckning och bredbandstillgång i alla delar av . Användningen och behovet av mobilt bredband ökar. På landsbygden är behovet extra stort eftersom det inte finns fast bredband i form av fiber med hög kapacitet. är det nödvändigt att aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar kan kommunicera och utbyta information effektivt och säkert med varandra. Regeringens uppfattning är att behovet av mobiltäckning och bredbandstillgång i alla delar av samt behovet av kommunikation för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ska gå att förena. Det är PTS som prövar frågor om tillstånd att använda radiosändare i olika frekvensband. Denna uppgift utför myndigheten med stöd av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. PTS är en mycket kompetent myndighet som ligger långt framme när det gäller spektrumförvaltning. Regeringen har fullt förtroende för PTS som spektrumförvaltande myndighet. gav en utredare i uppdrag att föreslå en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. Utredningen berör också frågor om frekvensutrymme och ska slutredovisas . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap kommer också, i enlighet med ett regeringsbeslut , att starta ett förberedelsearbete för hur en framtida kommunikationslösning för samhällsviktiga aktörer ska kunna utvecklas. Uppdraget ska redovisas . 23 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Situationen på regeringens sida har förändrats lite grann efter det att jag skrev interpellationen, men det är ändå viktigt att peka på betydelsen av denna fråga. Det finns omfattande synpunkter från många myndigheter, som pekar på vikten av att hitta en lösning som fungerar. , som är det system vi har för samhällsviktig verksamhet och kommunikation mellan olika aktörer, uppfyller inte dagens krav. Bland annat saknas möjligheten till bildöverföring, och det finns även andra brister. Vår omvärld är osäker, och vi står inför stora utmaningar både inom och när det gäller yttre påverkan. kommer vi bland annat att behandla ett betänkande här i kammaren om hybridhot. Det är högst relevant när man tittar på denna typ av frågor. För att möta både dagens och morgondagens utmaningar behöver Försvarsmakten, polisen, räddningstjänsten, ambulans och annan samhällsviktig verksamhet kunna kommunicera säkert med robust mobilt bredband. Jag ska inte nämna alla händelser där man kan dra lärdomar, men det finns åtskilliga. Jag ska ändå nämna två svenska, nämligen terrorattentatet på i och Västmanlandsbranden , som påvisar olika brister i system som skulle kunna åtgärdas med ett bättre, välfungerande mobilt bredbandssystem för vital samhällskommunikation. Man kan konstatera att 700-megahertzbandet har en mycket god täckning i hela landet och skulle vara ett bra alternativ för ett nytt samhällsnät för mobil kommunikation. Som expertmyndigheten har påpekat kommer det inte att finnas någon motsvarande möjlighet . Det som möjligtvis är lite anmärkningsvärt, oavsett vilken lösning det blir i slutändan, är att inte ställde några särskilda krav på robusthet och säkerhet i samband med den auktionsprocess som skulle ha påbörjats , om inte regeringen hade fattat det beslut den gjorde. Jag tycker att det var bra att regeringen gjorde så att säga en halvhalt för att försöka lösa frågan om behovet av samhällskommunikation. Jag nämnde att ett frekvensband inte blir ledigt förrän . Det talas också om andra lösningar. Men frågan är om de fungerar. Regeringen tillsatte en utredning efter Post- och beslut. Jag vill minnas att det var som den utredningen tillsattes. I direktiven sägs det att man ska lämna information till regeringen, och det skulle ha skett . Jag vet inte i vilken form som informationen har lämnats. Den har kanske varit muntlig. Men enligt direktiven skulle huvudsakliga slutsatser redovisas i lämplig form. Jag antar att det är den informationen som har lett till regeringens ställningstagande i denna fråga, nämligen att man inte skyndar på utrymningen av 700-megahertzbandet. Min fråga till statsrådet är därför: Har den information som lämnades lett till regeringens ställningstagande? Såvitt jag förstår ska det också lämnas över ytterligare en delredovisning – ett skriftligt underlag – . Kommer det att göras? 24 Statsrådet (MP): Som svar på frågor kan jag säga att det är två utredningar som regeringen väntar på. Den ena ska lämna sitt svar och den andra . Detta hänger ihop med att det har förts en dialog och diskussion om hur man ska använda det så kallade 700-megahertzbandet och om behovet från blåljusmyndigheternas sida att ersätta och att utveckla nya system för framtiden för en säker kommunikation i både fredstid och i mer osäkra tider. De diskussioner som har förts inom regeringen, och inom tidigare utredningar som har lämnat sin information, har landat i att det ändrade säkerhetspolitiska läge som har utvecklats är bakgrunden till beslutet om att användningen av 700-megahertzbandet förlängs så att tv kan fortsätta sändas fram till en bit in på 2018. Detta i sin tur har gjort att PTS stoppar den auktion som var tänkt att ske i närtid. I detta läge inväntar vi ett klargörande från MSB och den utredning som är tillsatt för att kunna se hur läget utvecklas och klargörs. I takt med att detta görs kommer PTS sannolikt att fatta nya beslut. 25 (M): Jag tackar statsrådet för den kompletterande informationen. Om jag ska vara riktigt krass vill jag nog påstå att det säkerhetspolitiska läget är allvarligt och ansträngt, och så har det varit . Det är möjligen så att det direkta skälet till att regeringen ändå tar ställning på detta positiva sätt inte är att det har inträffat någon avgörande förändring på den absolut . Även om statsrådet inte uttrycker det klart och tydligt antar jag att det snarare är så att det faktiskt är information som har kommit regeringen till del, kanske från den utredning som lämnade huvudsakliga slutsatser i lämplig form . Utan tvekan finns det nämligen ett uppenbart behov av en lösning som ska tillgodose de behov som finns. Jag vill påpeka att vi ofta talar om behov av fungerande mobilt bredband i glesbygd eftersom man inte kan bygga ut kabel överallt och så vidare. Jag vill också understryka behovet av att kunna komma i kontakt med polis, räddningstjänst, ambulans och andra viktiga samhällsfunktioner. Om man inte har den tryggheten i glesbygden spelar tillgången till mobilsurf mindre roll. Denna trygghet måste först och främst garanteras. När det gäller glesbygden och landsbygden i finns det ett flertal olika utmaningar för de myndigheter som ska garantera säkerhet i samhället. Detta kräver som det ser ut att en lösning helst ska tillhandahållas inom den kommersiella delen av 700-megahertzbandet. Förslaget från flera myndigheter och andra som har lämnat synpunkter under den process som har haft är att det är 2x10 megahertz som borde undantas. Om regeringen inte kan lösa frågan borde den självklara utgångspunkten i fortsättningen vara att så länge man inte kan säga att det finns en annan lösning som fungerar för vital samhällskommunikation på det sätt som krävs när det gäller robusthet, tillgänglighet, säkerhetsnivå, täckning, absolut prioritet, funktionalitet och möjlighet till samverkan inom systemet ska man inte auktionera ut hela 700-megahertzbandet utan undanta det. Jag ska inte ge mig in på någon teknisk diskussion, även om jag möjligen skulle kunna göra det i viss utsträckning. Jag är inte skickad att hantera en sådan diskussion fullt ut. Men det finns tekniska problem med de andra lösningar som har diskuterats så här långt. Det finns ingen lösning som så här långt skulle kunna klara alla de behov som behöver tillgodoses inom ramen för en lösning som inte innebär att man så att säga undantar en del i den kommersiella delen av 700-megahertzbandet. Mot denna bakgrund undrar jag lite grann över det som står i svaret från statsrådet om att det finns behov av en rättslig översyn av regleringen som styr rätten att använda radiofrekvenser i delar som avser samhällsviktiga aktörers intressen. Vilken typ av rättslig översyn handlar det om? Det finns en hel del skrivningar, bland annat i ett yttrande från , där man talar om att de som hanterar näten inte bör vara de som har ett intresse av konsumenterna längst ut i kedjan. Men vilken typ av rättslig översyn är detta fråga om? 26 Statsrådet (MP): Jag vill börja med att säga att digitaliseringen förändrar samhället i mycket stor utsträckning. Den förändrar förutsättningarna för vårt försvar och säkerheten för blåljusmyndigheterna generellt, och det kräver helt nya möjligheter och metoder för att de effektivt ska kunna kommunicera och använda och utnyttja dessa möjligheter. Det förändrar även förutsättningarna för hushållen. Inte minst viktigt är det att vi har bra tillgång till framtidssäkra nät och internet till hushållen på landsbygden. Det är ofta där som frågorna om säkerhet och hälsa är allra viktigast ur denna aspekt. Där tar det för en ambulans att komma eller för att man ska få kontakt med vårdcentralen. Där finns det också stora möjligheter. Jag skulle vilja säga att det pågår en revolution inom hälsoområdet som gör att man på plats hemma kan utnyttja sjukvården på ett helt annat sätt . Det är alltså inte bara blåljusmyndigheternas funktion som kräver bra bredband och bra mobil täckning över hela landet. Även hushållens möjligheter att använda de tjänster som samhället kan erbjuda kräver detta. Min bedömning är att det kommer att bli ännu viktigare inom ganska att få ut detta i hela landet. Därför måste vi klara av att tillgodose båda dessa intressen. Jag och den övriga regeringen bedömer att det går att tillgodose båda dessa intressen. 700-megahertzbandet är en viktig del för att klara av just tillgången till bra mobil kommunikation i hela landet. Den modell och metod som tidigare förordade innebar inte att man struntade i blåljusmyndigheternas behov och intressen, utan man hade avsatt en del av 700-megahertzbandet för detta. MSB och en del andra av myndigheterna ansåg dock inte att det var tillräckligt bra. I det läget var det givetvis naturligt att återigen ge MSB möjligheten att klarlägga vad det egentligen är för behov myndigheten har och vilka tidsplaner den har när det gäller att tillgodose sina intressen, och det är i stor utsträckning detta som är bakgrunden till det vi diskuterar . När det gäller den rättsliga översyn vi talar om är det inte fastställt vad den ska innehålla, men det skulle i det här sammanhanget till exempel kunna handla om att ge ytterligare verktyg för att hantera säkerhetspolitiska intressen i sina bedömningar. 27 (M): Jag kan väl bara säga att jag har läst de försök med bildöverföring från ambulanser till sjukhus som har förbättrat möjligheterna att ge patienter bra vård och även förbättrat möjligheten att överleva olika typer av olyckor och sjukdomstillstånd. Detta kan inte ske på ett säkert sätt om man inte har möjlighet till bildöverföring – till exempel i en del av 700-megahertzbandet. Det skulle där vara möjligt med bildöverföring för den här typen av verksamhet, inte minst med hänsyn till patientsekretessen. Om man tittar på tilldelningsbeslutet, eller beslutet om auktionen, från kan man se att det som undantogs där var utrymmen som egentligen inte var användbara. De var för så kallad nedläggningskapacitet och måste kombineras med ett annat spektrum. Det finns inget annat land som har licensierat nedläggningskapacitet i enbart 700-megahertzbandet. Man pekade även på andra lösningar, men de som är tekniskt kunniga har sagt att ingen av de lösningarna skulle fungera – i vart fall finns det inget sådant exempel någon annanstans. Jag tycker att detta är en ganska osäker grund om man faktiskt anser att samhällets och ytterst människors säkerhet är viktig. Jag menar att det ändå är detta som är grunden för att vi ska kunna ge människor möjlighet att leva trygga och bra liv och använda mobilt bredband för allt annat som behövs i livet. Jag delar statsrådets uppfattning att detta ger väldigt stora möjligheter och underlättar livet för människor, men det är också viktigt att garantera den fysiska säkerheten och att kunna ingripa när det händer olyckor och när brott begås. 28 Statsrådet (MP): Vi kanske kan avsluta med att säga att vi i grunden verkar vara överens om att båda dessa intressen är viktiga. Det är viktigt att vi klarar av att förena och uppnå dem, och det är också regeringens utgångspunkt i dessa frågor. Jag tror inte att man ska behöva vara så orolig för att detta skapar problem. Det jag själv har sett som det mest negativa med de beslut vi nu har fattat är att det blir en viss osäkerhet om hur länge banden står oanvända. Det vi talar om är en begränsad naturtillgång, och det är klart att det finns en stor poäng i att utnyttja den resursen eftersom den nu är efterfrågad på många håll. Jag hoppas alltså att vi ska kunna komma fram till en situation där vi får ett beslut och får fram en ny auktion, liksom en ordning där blåljusmyndigheternas intressen tillgodoses. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2016/17:35 om 29 Statsrådet (S): har ställt fem frågor till mig som är relaterade till frihandelsavtalet mellan EU och dess medlemsstater och , CETA. Jag kommer att inleda med Svennelings första fråga, som gäller ett panelsamtal i Europahuset som citerades i Europaportalen och ett uttalande från min sida där jag ger uttryck för min syn på missuppfattningarna som finns i debatten om handelsavtal. Jag har följt handelspolitik . Jag förvånas över hur mycket okunnighet som finns och hur många felaktigheter som framförs i olika sammanhang om handel i allmänhet och CETA i synnerhet. Jag uttryckte mig skarpt i panelsamtalet i Europahuset, för jag är kritisk till att desinformation cirkulerar angående CETA – till exempel felaktigheten att CETA ger företag rätt att bryta mot svensk lag. Detta spär på misstron mot EU och handelsavtal men även mot vårt politiska system i stort. Många kritiska frågor och påståenden om CETA får tillfredsställande svar när man läser det juridiskt bindande gemensamma tolkningsinstrument som tagits fram avseende CETA. Svennelings andra fråga rör vilka åtgärder jag avser att vidta för att de fackliga rättigheterna ska vara skyddade i CETA. Här vill jag inleda med att säga att det i CETA finns bestämmelser om att man ska arbeta för höjda standarder och aktivt verka för att implementera viktiga konventioner. CETA fastställer även uttryckligen att företag inte ska konkurrera med hjälp av sämre villkor. Jag och regeringen har aktivt drivit på för att säkerställa detta, och på svenskt initiativ finns en ytterligare skrivning i det gemensamma tolkningsinstrumentet. Den klargör bland annat att CETA inte påverkar rätten att förhandla, sluta och genomdriva kollektivavtal och vidta kollektiva åtgärder. De tre fackliga centralorganisationerna – LO, TCO och – har välkomnat tolkningsinstrumentets rättsligt bindande förtydligande, och därmed har alla tre uttalat sitt stöd för CETA. Svenneling har vidare ställt en fråga om hur jag ska säkerställa att staters rätt att reglera inte motverkas och hindras av CETA. Här vill jag först påminna om att CETA uttryckligen bekräftar staters rätt att lagstifta för att uppnå legitima allmänna intressen för bland annat hälsa och miljö. Detta klargörs ytterligare i det gemensamma tolkningsinstrument som uttolkar avtalets innehåll. CETA ändrar varken , EU:s eller skyddslagstiftning och inskränker inte heller rätten att bestämma vilken skyddsnivå som respektive part vill ha inom sitt territorium. Regeringen har låtit genomföra en analys av avtalets eventuella effekter på miljön, människors och djurs hälsa samt demokratiskt beslutsfattande. Regeringen avser även att fortsatt analysera avtalets påverkan samt arbeta fram förslag för att motverka eventuella effekter på detta. Den fjärde frågan gäller vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka att ska bli stämt av kanadensisk gruvindustri. För det första vill jag påpeka att i är det svensk lag som gäller. Om ett kanadensiskt företag vill investera i måste det uppfylla alla de krav som gäller för miljö och arbetsrätt. har förutsägbara och transparenta lagstiftnings- och rättsprocesser. Jag skulle vilja påminna om att svensk rätt redan ger all industri och alla investerare rätt till en korrekt och förutsägbar behandling. Inför en svensk ratificering av CETA avser regeringen att analysera att det svenska regelverket är så tydligt att tvister inte ska uppstå. Svenneling har slutligen frågat mig mot vilken bakgrund jag har verkat för en provisorisk tillämpning av CETA och vilka delar av avtalet jag framöver avser att verka för ska tillämpas respektive inte tillämpas provisoriskt. Regeringen stöder att CETA kommer på plats för att gynna våra företag och konsumenter. Därmed är det positivt att avtalet tillämpas provisoriskt av EU till dess att det kan ingås av parterna. Europeiska kommissionen har föreslagit – och rådet har beslutat – att man beträffande omfattningen av den provisoriska tillämpningen av CETA ska följa tidigare praxis, vilken har kommit till uttryck i till exempel EU:s avtal med , och . Investeringsskyddet, inklusive tvistlösningsmekanismen mellan stat och investerare samt portföljinvesteringar, träder inte i kraft provisoriskt. 30 (V): Tack, handelsministern, för svaret! Handels- och investeringsavtalet CETA – mellan och – är det första avtal skrivit under som så tydligt flyttar makt från demokratiskt valda församlingar, som , till storföretag och deras lobbyister.