prot · H30962 · 2016-02-03 00:00:00 — När vi i enighet fattar ett beslut om ett tillkännagivande förväntar jag mig att regeringen också agerar med anledning av detta. Radio och tv i allmänhetens tjänst Då kan man fundera på hur det ska behöva ta. Ingenting har hänt . Därför lyfter vi fram detta tillkännagivande igen i betänkandet. Då kan jag tycka att en viss tidsram redan har passerats. Dessutom påpekar utskottet i betänkandet att det bara är kvar innan halva tiden har gått. Ska vi hitta en långsiktighet där vi kommer överens om bra förutsättningar för public services finansiering framöver skulle jag vilja säga, om jag får hjälpa med definitionen, att det som är kommer att ha passerats om vi ska stå här till och ställa denna fråga. Jag kan lova att vi kommer att följa upp detta tillkännagivande liksom alla andra. Vi förväntar oss både att regeringen agerar och att den gör det med det snaraste och . Jag ska också ge möjlighet att utveckla den andra frågan, det vill säga halvtidsavstämningen. Man kan tycka att en halvtidsavstämning bör komma när halva tiden har gått, och den har snart gått. Jag upprepar därför frågorna. När kommer vi att få se en halvtidsavstämning? Jag vill fråga om något som kanske är ännu viktigare med tanke på den ändrade mediesituationen och det ändrade medieklimatet. Vad kommer halvtidsavstämningen att omfatta, och vad anser Socialdemokraterna att halvtidsavstämningen bör omfatta? 132 (S) replik: Egentligen säger väl ordet halvtidsavstämning att det är i halvtid som det ska ske. Det brukar vara så, i alla fall i sportsammanhang. Men även i detta fall ska det väl ske när halva tiden har gått, och då är det i en ganska snar framtid. Jag förutsätter därför att man kommer att göra det . Sedan är frågan vad man ska titta på. Just nu pågår . Den har också fått i uppdrag att se över vilka frågeställningar som man behöver ha inför nästa sändningstillstånd. Vad behöver man titta på i Public service-utredningen? Kanske är det någon fråga där som man ska ha med även i halvtidsavstämningen. När det gäller det beslut som fattades i samband med sändningstillståndet förra gången kan man titta på vad som har uppnåtts och inte uppnåtts. Det är detta som själva avstämningen handlar om. Det är alltså dessa frågeställningar som jag ser. När vi gör ett tillkännagivande här i riksdag tycker vi väl alltid att det ska åtgärdas direkt. Både jag och vet att vi ibland har tillkännagivanden som har hängt med . Jag förutsätter att vi i denna fråga inte kommer att behöva göra många tillkännagivanden, kanske inte ens ett enda tillkännagivande till, utan att man kommer att titta på denna fråga. 133 (SD) replik: Jag började mitt inledningsanförande med att lyfta fram vår omvärld och den problematik som finns med och förändrade medielagar och det tillkännagivande som utskottet gjorde om en ny utredning om framtida finansiering och så vidare. Det är skönt någonstans att vi har en enighet om dessa två viktiga mediefrågor. Radio och tv i allmänhetens tjänst Det finns också anledning att tydliggöra vad uppfattning om finansieringen är. Det har vi uttryckt i vår reservation. Men för alla andra som följer debatten ska jag säga följande. Vi ser, liksom , en framtida lösning i form av att samtliga betalar en tv- och radioskatt som tas in separerad från den direkta statsbudgeten, i likhet med till exempel begravningsavgiften. uppfattning är, för tydlighetens skull, inte att knyta en framtida skattefinansiering direkt till statsbudgeten. Det kan vara viktigt att förtydliga. Vad enskilda ledamöter motionerar om i enskilda motioner är ingenting som vi som parti styr över. Men jag vet att både och andra tidigare ledamöter, däribland borgerliga ledamöter, har motionerat om att både snäva in uppdraget och knyta finansieringen mer direkt till statsbudgeten. Jag vill fråga och om de förstår den problematik som visar sig i att ledamöter vill ta till denna typ av verktyg och hur vi fångar upp den kritikstorm och den frustration som finns i samhället kring detta för att värna public services oberoende och saklighet. I detta anförande instämde (SD). 134 (S) replik: Jag ville tydligt peka på att även om det finns en reservation från i avgiftsfrågan ska man vara medveten om att det finns ledamöter som representerar i kammaren som ser på public service på ett annat sätt än vad vi ger uttryck för i betänkandet. Det kanske hade spelat en roll om ledamoten som har skrivit motionen hade varit er representant i kulturutskottet. Det vet vi inte, men det kan ha en betydelse. Jag tycker absolut att vi ska vara medvetna om problemen, inte minst vad gäller finansieringsfrågan. Det är därför alla partier i utskottet gör ett tydligt tillkännagivande. Vi vet också att under förra mandatperioden var frågan med i den public service-utredning som gjordes inför det nya sändningstillståndet. Den förra regeringen valde att inte ändra på finansieringsmodellen. Finansminister undrade varför en finansieringsmodell som faktiskt fungerar ska ändras. Vi måste återigen titta på modellen. För mig som socialdemokrat är det otroligt viktigt att hitta en modell som gör att det fortfarande finns en fri och oberoende public service. Om det går att hitta en modell som gör att det även i fortsättningen finns en fri och oberoende public service är jag absolut beredd att ändra modellen. Om jag redan hade låst mig fast vid exakt hur modellen ska se ut hade jag inte varit beredd att säga att det ska ske en utredning. Det får utredningen titta över. 135 (SD) replik: Jag tänker lämna de hypotetiska resonemangen därhän. Det är ett faktum att nuvarande finansieringsmodell inte fungerar optimalt. Därför finns också utskottets tillkännagivande om att mer omfattande än tidigare utreda frågan på nytt. Radio och tv i allmänhetens tjänst har efterlyst vilka nya grepp regeringspartierna och allianspartierna vill ta. Föregående public service-utredning tog bland annat upp finansieringen, som mycket riktigt påpekade. Vad lägger Socialdemokraterna i begreppet solidarisk finansiering av public service, som ändå skrevs in i det nya tillkännagivandet? Det andas någonstans att ett licenssystem inte är långsiktigt hållbart utan man vill i förlängningen se någon form av gemensam skattelösning. Public service har och året som gått kritiserats kraftigt av ett antal olika debattörer och medieprofiler inte minst från ett flertal politiska kulörer. Det är sällan sverigedemokrater men borgerliga kulörer och till och med vänsterorienterade kulörer. De frågar sig om det är rimligt att public service framför åsikter på nyhetsplats. Är det rimligt att inte titta på varför public service-bolag i grannländer inte lika ofta möter den kritik som public service kan möta i ? Det här är viktiga frågor. Någonstans är det vårt uppdrag som politiker och förtroendevalda att fånga upp den typen av frågor men mycket riktigt inte gå in i detalj och styra och ställa hur frågorna ska hanteras. Vi måste förstå fenomenet, vi måste förstå frustrationen och vi måste förstå den kritikstorm som finns. Om vi inte hanterar den på ett klokt, vist och genomtänkt sätt med rätt verktyg i kammaren får vi en situation där det glappar mellan förtroendevalda och public service och landets invånare i övrigt. I detta anförande instämde (SD). 136 (S) replik: Det är intressant att viftar bort frågan och säger att den är hypotetisk. För mig är det mycket viktigt att ha en fri och oberoende public service. Det är klart att jag blir orolig när jag ser att motioner väcks i om att strama åt public service och att börja styra den på ett helt annat sätt än vad jag står upp för och tycker att vi ska göra. lyfter fram ifrågasättandet av public service. Det är bra att man vågar ifrågasätta. Då blir det än viktigare att se till att ha det armslånga avståndet mellan oss som beslutsfattare och det som är public service-bolagen. Public service-bolagens verksamhet har ett stort förtroende bland svenska folket. Det ska vi vara stolta över, och vi ska se till att det är så även fortsättningsvis. Sedan ställde frågan om vad jag tolkar in i begreppet solidarisk finansieringsmodell. Det är klart att det inte är solidariskt om man tar del av public service men inte är med och finansierar den. Det var också därför det gjordes en förändring i lagstiftningen, som innebär att när tekniken utvecklas ska man ändå vara med och finansiera via sin radio- och tv-avgift – även om man tittar på sin platta eller i telefonen. var inte den lagstiftningen så stark som vi trodde. Det är också en fråga för utredningen att se på om den lagstiftningen behöver ses över. Det får utredningen titta på. Ska det vara den nya modellen eller ska det vara någon annan modell? 137 (MP): Radio och tv i allmänhetens tjänst För att demokratin ska fungera räcker det inte med fria allmänna val, en konstitution som skiljer mellan den lagstiftande makten och den exekutiva makten samt ett rättssamhälle där vi alla är lika inför lagen. Vi behöver också fria och oberoende nyhetsredaktioner. Annars finns ingen möjlighet för medborgarna att göra initierade val, och annars skulle risken för maktmissbruk och korruption öka. Den fria pressen och oberoende public service är hörnpelare för vår demokrati. En riksdagsdebatt om public service är därför också mycket annorlunda än de flesta andra riksdagsdebatter. Vi diskuterar inte innehållet i public service. Det som är huvudfokus för debatten är hur vi kan värna public services oberoende. Däremot välkomnar jag, precis som , att debatten om public services innehåll förs på många andra arenor. Precis som och är jag också orolig över situationen i och i en del andra länder. Utvecklingen där förskräcker. Det är viktigt att EU visar kraft mot den typen av utveckling. Annars riskerar EU att utvecklas till en union som inte består av fullt ut demokratiska stater utan något helt annat. De grundläggande krav på demokratiska institutioner som ställs på ett land för att gå med i EU måste rimligtvis också ställas på ett land om det ska kunna fortsätta vara med i EU. Vi måste vara helt på det klara i debatten att utvecklingen i inte är fjärran . Det är en utveckling som också kan ske i . Vi ser samma tendenser här i samma typ av politiska strömningar. omedelbara reaktion på händelserna i var att man förstod den polska regeringens agerande. Man menade att det på något sätt skulle vara samma problem med public service i som den polska regeringen tycker sig ha i . ursprungliga reaktion var att man förstod hur agerade. Jag hade därför hoppats att skulle ta avstånd från det synsättet i sitt anförande, men det gör inte . Han pratar i termer om att det finns en obalans i åsiktskorridorerna i nyhetsinslag. Vad menar med obalans i åsiktskorridorerna? framställer ett förtäckt hot om att vi ska ändra oss. Annars kommer de att göra det. pratar om att det finns ett allt större missnöje med hur public service agerar, men som framhåller har och fortfarande höga förtroendesiffror. Det finns ingen tendens till att de minskar. Låt oss gå vidare och titta på reservation. Man vänder sig mot mångfaldsambition. Man pratar om att man vill se en ökad fokusering på ett gemensamt samhällssystem, språk och kultur. Man menar att det skulle minska risken för en snäv nyhetsbevakning. Det är naturligtvis en logisk orimlighet. Liksom vill jag peka på en motion som vi har behandlat i det här betänkandet där helt vill gå in och styra public service. De pratar i termer som att public service inte ska ägna sig åt verksamhet som kommersiella aktörer kan göra. Jag kan konstatera att med den logik som anförs i motion skulle inte kunna fortsätta med sina nyheter. Absolut längst tycker jag ändå att går när vi i referensgrupp har diskussioner och ifrågasätter att rekryterar personer som har bakgrund i, som hon säger, politiskt färgade tidningar som och . Hon menar att det skulle införas någon sorts karenstid innan en journalist kan rekryteras från en dagstidning till public service. Det skulle ju totalt minska public services möjlighet att rekrytera erfarna journalister. Radio och tv i allmänhetens tjänst Med den här typen av politiska strömningar är det faktiskt hög tid att vi börjar diskutera hur vi kan vaccinera public services oberoende för framtiden. Det kanske är hög tid att diskutera ett grundlagsskydd för public services oberoende, så att det åtminstone behövs ett riksdagsval före den typen av maktövertagande som vi har sett i och som vi kan komma att se i framöver. Även frågan om public services finansiering hänger naturligtvis starkt samman med oberoendet. Ett finansiellt beroende är också allvarligt. Med den motion som har väckt skulle vi ha en situation där public service hamnade i direkt beroendeställning till , vilket skulle väcka ifrågasättande av om nyhetsbevakningen sker på ett oberoende sätt eller om man tar hänsyn till risken att eventuellt få minskade resurser. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 138 (SD) replik: från kan ha något svårt att hålla sig till sanningen . För att påminna vill jag säga att bland det första jag lyfte fram i mitt anförande var att omvärlden oroar, däribland och nya medielagar. Jag vet inte riktigt hur det kan missförstås. Bland annat jag lyfte fram var att det finns en problematik med en obalans inom mediesektorn. Det är många människor i vårt land, inte bara vanliga invånare och medborgare med andra typer av yrken utan också verksamma i samhällsdebatten och medieaktörer, som menar att den vänsterorientering av mediesektorn som råder inte speglar befolkningens och allmänhetens åsiktsbredd, åsiktsmångfald, vilket är ett väldigt viktigt uppdrag för till exempel public service, som gör det mycket bra. Men i medielandskapet generellt sett finns det en problematik i detta. Sedan vet jag inte hur resonerar när han säger att jag skulle ha uttryckt något slags förtäckt varning om inte public service skärper sig. Det vet jag inte att jag ens uttryckte. Däremot tryckte jag på att public service är en oerhört viktig institution, aktör och idé i det demokratiska samhället och samtalet och att vi behöver armlängds avstånd. Men lyfter vi inte upp en kritik och en diskussion som finns utanför den här kammarens väggar till politisk nivå och funderar på hur vi kan hantera detta i samverkan, i samråd och i samarbete med public service-bolagen gör vi oss själva en otjänst som folkvalda. I detta anförande instämde (SD). 139 (MP) replik: Radio och tv i allmänhetens tjänst Jag tycker inte att besvarade min fråga. Frågan är: På vilket sätt finns det en obalans i åsiktskorridorerna? På vilket sätt menar att public service inte bedriver en verksamhet som är objektiv? När vi tittar på de anmälningar som görs till ser vi att det naturligtvis görs vissa snedsteg, att man har hamnat snett. Det finns exempel där man har gjort avsteg från objektiviteten. Men det är oerhört få ärenden som kommer till ett fällande. I den absoluta merparten av granskningsärendena kan konstatera att och har agerat på ett objektivt sätt. Hur kan då säga att det finns en obalans i åsiktskorridorerna när det är i försvinnande få fall som man på något sätt har agerat felaktigt från public services sida? Återigen: Vad är det för obalans i åsiktskorridorerna som ser? I reservationen pratar ni om att ni ogillar mångfaldsambition. Ni vill se en ökad fokusering på ett gemensamt samhällssystem, ett gemensamt språk och en gemensam kultur. På vilket sätt skulle det minska risken för en snäv nyhetsbevakning? Det är på något sätt som att ser en vänsterdominans i public service och då vill gå in och korrigera det. Men på vilket sätt finns det en felaktig inriktning på objektiviteten i public services agerande? 140 (SD) replik: Vi kan börja med den obalans som forskare som har uttryckt kring att en övervägande del av journalister har en tydlig politisk bakgrund och markering. Och så är det naturligtvis och ska så få vara i ett fritt demokratiskt samhälle. Men det är ändå ett faktum som måste förstås när det gäller hur nyheter publiceras, väljs ut, vad som skuggas, vad som väljs. Det är en grundläggande princip inom journalistiken, inom medier och inom en rad andra områden, vet vi som har studerat källkritik och liknande, att man väljer ut och väljer bort och att det kan ha påverkan. Sedan ska naturligtvis alla ha rätt att ha sin politiska åsikt, men man måste förstå faktumet. Det här har konstaterats i vetenskapliga rapporter, så det är ingenting som hittar på. Anledningen till att det inte blir särskilt många fällningar i har mycket att göra med vad public service-bolagen själva har uttryckt, däribland , nämligen att man måste börja arbeta med programetiken tidigare. Man har etiska råd och ett programetikarbete som börjar långt innan anmälningar ska behöva komma till . Det är något som bolagen själva får ta till sig och arbeta med. Diskussionen om hur det ska ske tänker inte jag som förtroendevald och politiker, som inte ska lägga mig i detta, fördjupa mig i. Nej, , jag tror inte att etnisk kvotering och mångfaldskvotering av olika slag, oavsett om det handlar om att spegla alla typer av sexuell läggning eller alla typer av etniciteter, är ett verktyg för att spegla åsiktsmångfald i samhället. Jag tror inte att det är särskilt konstruktivt. Det kan säkert ha många fördelar. Men jag tror snarare på att man kan ta intryck genom både omvärldsanalys och idéutveckling i hur vi, som till exempel program som Debatt har tagit upp, kan spegla hela den svenska åsiktskorridoren. 141 (MP) replik: Radio och tv i allmänhetens tjänst Jag tycker att det är häpnadsväckande att som svar på min fråga hänvisar till en undersökning om journalisters partitillhörighet. Den frågan har inte med saken att göra. En professionell journalist agerar ju inte utifrån sin partitillhörighet utan försöker agera så objektivt som det bara är möjligt. Jag skulle tro att det ofta snarare är tvärtom, att man utifrån medvetenheten om sin egen partitillhörighet är noggrann med att inte på något sätt prioritera eller lyfta fram det parti som man själv sympatiserar med utan anstränger sig för att vara objektiv. Vad journalister har för partitillhörighet har ingenting att göra med hur objektivt en nyhetsredaktion agerar. Och vi kan absolut inte driva det till att det ska ske en registrering av journalisters partitillhörighet vid anställning av journalister på nyhetsredaktioner inom public service. Ändå är det ditåt pekar när de säger att en person som har en bakgrund på en politiskt färgad tidning inte ska vara anställbar inom public service. Jag tycker att det är ett fruktansvärt ingrepp i public services oberoende. Självklart måste public service kunna anställa de journalister som man själv menar är bäst och som kan göra ett bra jobb. Jag vill också påminna om att politiskt färgade tidningar inte är liktydigt med politiskt färgade redaktioner. En nyhetsredaktion försöker alltid att agera professionellt utan att ta politisk hänsyn. Att tidningen sedan har en politisk färg är en helt annan sak. 142 PER LODENIUS (C): En betydande förändring är att andelen nyhetsundvikare har ökat från till . Med stor sannolikhet är siffran ännu högre . Det handlar om personer som undviker traditionella nyhetsmedier. Det här riskerar att skapa en stor kunskapsklyfta. Dessutom finns en tendens att medierna blir smalare och att man som nyhetskonsument vänder sig till medier som bara bekräftar den egna världsbilden. Båda dessa tendenser gör det demokratiska samtalet svårare att föra. Det går inte att på samma sätt som tidigare utgå ifrån att det finns en bred baskunskap om samhället som grund för det demokratiska samtalet. Med detta kommer också ett allt större behov av förståelse av källkritik. Public service spelar en stor roll för speglingen av hela landet. Den behövs sida vid sida med de privata aktörerna för att ha en mångfald av perspektiv. värnar en stark public service med en mångfald av olika programtyper. Om uppdraget för public service skulle snävas av och public service-bolagen enbart skulle tillåtas att sända smala program som andra aktörer på mediemarknaden inte sände, då skulle folkligheten falla bort. Färre skulle sannolikt ta del av utbudet, och då skulle också folkbildningsfunktionen minska. Många kommersiella medier tar ett stort ansvar för granskningen av makten och det demokratiska samtalet i stort. Den nya världen med digitala medier gör också att tillgången på information och journalistik från olika källor blir enorm. Det här är oerhört berikande. är det tyvärr på stora delar av mediemarknaden svårt att få lönsamhet i fördjupande journalistik. Det är ett problem, och villkoren för medier i stort behöver följas noga. Mångfalden måste värnas. Radio och tv i allmänhetens tjänst Det är i detta sammanhang betydelsefullt att också värna den public service-verksamhet som finns med sitt breda uppdrag. Den skapar en grund för den granskande journalistik som är av största vikt i vårt samhälle. Det finns också en bred uppslutning i samhället kring idén om behovet av radio och tv i samhällets tjänst, oberoende av såväl politiken som marknaden. En finansiering som är stabil och förutsägbar över tiden är grunden för oberoende radio och tv. Det finns en hög betalningsvilja för tv-avgiften som den ser ut , men även kritik mot den nuvarande modellen. och tog i sina anföranden upp finansieringen av public service. Jag vill bara instämma i att det viktiga nu är att regeringen tillsätter den utredning av radio- och tv-avgiften som genom ett tillkännagivande tagit beslut om. Utredningen måste tillsättas snabbt. Redan nu är det egentligen , om man ska kunna göra utredningen på ett bra sätt inför nästa tillståndsperiod. En förändring av tv-avgiften är något jag och länge propagerat för. Det är i ett längre perspektiv inte hållbart att koppla tv-avgiften till hushållet och eventuellt innehav av en tv-mottagare när mottagningsapparaten kan vara tv:n i vardagsrummet men lika gärna datorn på jobbet eller varför inte mobiltelefonen. Att i stället finansiera public service via skatten, som ibland tas upp i debatten, har också sina komplikationer. Det finns en tydlig risk att oberoendet för public service undermineras om anslaget bestäms politiskt i den ordinarie statsbudgeten. Ett alternativ kan i stället vara att man tar ut en public service-avgift – vi kan också kalla det en medieavgift – av alla skattebetalare, som man gör med till exempel begravningsavgiften, oavsett människors medlemskap i , utan några liknelser i övrigt. Med det förslaget skulle vi alltså betala för vår gemensamma public service via en public service-avgift, lika för alla oberoende av inkomst. Vi har också att behandla en motion om möjligheten för invånarna på att ta del av hela utbudet på SVT Play. Man kan kanske fråga sig varför det är så viktigt att just ålänningarna ska kunna ta del av hela SVT:s utbud och inte bara de vanliga tv-sändningarna. Jag skulle vilja ge en kort historisk tillbakablick. är ett självstyrt enspråkigt svenskt landskap i , faktiskt det enda enspråkiga landskapet i hela . Så länge man vet har ålänningarna talat svenska och haft en kultur som varit snarlik den svenska kulturen. utropade sig till en självständig republik. tillhörighet skapade då en debatt som slutade med att 1921 beslöt om en kompromiss, där fick suveränitet över befolkning men måste förbinda sig att garantera befolkning dess svenska språk, kultur och lokala sedvänjor samt ett självstyrelsesystem som erbjudit . Beslutet kompletterades sedan med ett avtal mellan och om hur garantierna skulle förverkligas. har infriat sin del av avtalet genom att bland annat se till att ålänningarna haft tillgång till och utbud. Man byggde till och med speciella tv-master och 60-talet för att kunna sända svensk television och radio över till . Radio och tv i allmänhetens tjänst har dock utbudet från våra public service-företag kompletterats med sändningar av extramaterial och annat via internet.