prot · H30968 · 2016-02-23 00:00:00 — Ett konkret förslag som jag hoppas att statsministern kan ta till sig är att lägga fram förslag om att använda EU:s budget som ett verktyg för att få fler länder att ta sitt ansvar. Vi tycker till exempel att man skulle kunna koppla den sociala fonden till prestation helt enkelt, så att de länder som är med och tar ett stort ansvar får del av anslagen inom den sociala fonden och de länder som inte tar sin del av ansvaret helt enkelt inte får del av anslagen. Är det ett sätt som statsministern kan tänka sig att driva denna fråga framåt? 37 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Man får söka samförstånd för sina förslag på många sätt. Det är helt rätt att det inte bara är att åka till . Därför ska man tala med alla andra. Därför har jag ägnat mycket tid åt samtal med andra ledare om vad som står på spel. Om man inte kan acceptera ett obligatoriskt omfördelningssystem, vilket system kan man då tänka sig att acceptera? Många av dessa länder drivs av att de inte vill att något ska beslutas i om deras egen migration. De vill fatta dessa beslut själva. Då har jag sagt: Låt mig höra vilka idéer ni har för att ett sådant system ska kunna fungera. Det är trots allt fortfarande helt avgörande att alla EU:s 28 medlemsländer hjälps åt. Det är min princip. Jag är inte så låst vid detaljer och vid vilken lösning vi hittar. Men vi måste hitta en lösning som gör att migrationen faktiskt fungerar. När det gäller EU:s budget måste man också titta på vilka rättsliga grunder som man har för ett sådant agerande och vad det skulle komma att innebära. Men vi utesluter naturligtvis inte att vi måste öka pressen på de medlemsländer som inte gör sitt. 38 (M): Jag har här ett pressmeddelande från daterat . Där talas det om att utrikesminister tycker att det är fel att Nato ska ge sig in i arbetet med att stoppa smugglingen av flyktingar till . uttalade sig alltså utrikesministern mycket tydligt om att detta inte är en bra idé. Jag har här också konklusionerna från , punkt 6, där det tydligt framgår – som statsministern också har varit inne på – att Nato ska vara aktiv och delta i detta arbete. Jag har egentligen en mycket enkel fråga till statsministern, och det är: Vilken linje drev inför ? Det är en mycket tydlig ja- eller nejfråga. Var regeringen positiv till idén om att Nato skulle delta i detta arbete, eller drev regeringen den motsatta linjen? Det är mycket viktigt att det finns en tydlighet och transparens när det gäller vilken linje som regeringen faktiskt driver i Europasamarbetet. 39 Statsminister (S): kanske inte var här från början, men svaret är lika enkelt som frågan. Jag har precis redogjort för detta. När denna diskussion kom upp från början var det osäkert vilket mandat och vilken roll som Nato skulle ha. Det har tydliggjorts, inte minst vid ett personligt samtal med Natos generalsekreterare . Det är mycket tydligt att Natos roll i detta är att hjälpa till med övervakning. Det är rollen. Den är inte att aktivt stoppa och vända båtar. Det är det mandat som Nato har och står för. Till den delen är positiv. 40 (M): Jo, jag har följt med i diskussionerna här, herr statsminister. Problemet är att jag inte tror att statsministern har haft riktig koll på vad hans utrikesminister har tyckt och tänkt. Det är nämligen mycket tydligt på det sättet att tog avstånd från själva idén om att någon annan än EU ska ha ansvar för att sköta EU:s gränser. Återrapportering från Europeiska rådets möte står statsministern och säger någonting annat. Han säger att man var öppen för att Nato skulle delta i detta arbete, lite beroende på vilken typ av involvering och engagemang som Nato skulle ha. Men utrikesministern uttalade sig kategoriskt mot idén att någon annan aktör än EU skulle delta i detta arbete. Det är problematiskt att det finns en så pass stor otydlighet i fråga om vilken linje som verkligen driver och att man inte ens i efterhand kan klargöra vilken ståndpunkt som regeringen för fram. Detta är symtomatiskt för regeringens förhållningssätt till Europasamarbetet. Det är ett demokratiskt underskott. 41 Statsminister (S): Om det är någonting som är symtomatiskt här är det försök att göra inrikespolitiska poänger på en sådan fråga. Jag kan säga detta en gång till, och jag hoppas att det går fram, att det går till protokollet och att läser detta protokoll. Det är tydligt vilket mandat som Nato nu får i denna roll. Det är ett övervakningsmandat som de vill ha. De vill inte ha något annat mandat. I den meningen tycker den att det då är bra att Nato kan hjälpa till. Men Nato ska inte ha en aktiv roll i att vända båtar och att köra iväg flyktingar. Det ska Nato inte göra. Med det tycker vi att det är bra. Det har jag uttryckt, och det är regerings åsikt. 42 (M): Precis som vi har talat om tidigare beslutades det att 160 000 asylsökande skulle omfördelas inom EU . är det knappt 500 som har omfördelats. Om detta fortsätter i samma takt ska det omfördelas ungefär 2 000 personer . Jag tror att vi är överens om att det är en skrämmande låg siffra. Omfördelningen är en viktig fråga för , eftersom asylsökande som omfördelas från till andra medlemsstater enligt denna modell innebär en avlastning för mottagande. har begärt hjälp med avlastning, så att fler länder inom unionen tar ansvar. Hur drev statsministern denna fråga om att man ska gå från ord till handling när det gäller avlastningen från ? 43 Statsminister (S): Jag kan svara ganska kortfattat på detta. Jag har drivit detta i diskussioner direkt med kommissionens ordförande , och vi har även gjort det via våra staber och hört efter var detta förslag till beslut ligger. Det är ett förslag till beslut som är under behandling. Då får vi vänta tills kommissionen har kommit fram med ett förslag som man lägger fram. Vi vet ännu inte vilket förslag det blir. 44 (M): Vi är nog ganska många som anser att statsministern tydligt måste trycka på att alla medlemsstater faktiskt måste följa de beslut som man gemensamt har tagit. Till exempel har humanitärt stöd och andra medel som medlemsstaterna har förbundit sig att bidra med inte levererats. Jag tycker att detta är en oerhört angelägen fråga, och jag vill verkligen poängtera att statsministern också driver denna fråga. 45 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag kan försäkra att denna fråga drivs vid vartenda tillfälle då det ges möjlighet, det vill säga att medlemsstater tillsammans står upp för ansvaret i migrationsfrågan och att vi delar på ansvaret för att ta emot asylsökande men också att vi gör rätt för oss när vi talar om det humanitära stödet och vart det ska gå. Vi hade en sådan diskussion senast i i samband med den så kallade . Där påpekade vi att det är en sak att säga att man lovar att betala, men det är en annan sak att faktiskt också betala. Det är det som gör skillnaden. Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollen för den 3, 4 och justerades. § 3 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i utbildningsutskottet skulle utökas från 28 till 29. Kammaren medgav denna utökning. § 4 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i utbildningsutskottet företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 5 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2015/16:22 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från trafikutskottet. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:362 Interpellation 2015/16:362 Avtalsbrott och budgettrixande med det västsvenska paketet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:366 Interpellation 2015/16:366 Transporter till och från av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:369 Interpellation 2015/16:369 Drönarnas inverkan på flygsäkerheten av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:373 Interpellation 2015/16:373 Behovet av förskollärare av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. Interpellation 2015/16:375 Interpellation 2015/16:375 Uppvisande av giltigt körkort av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:378 Interpellation 2015/16:378 Id-kontroller av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:379 Interpellation 2015/16:379 Transportstyrelsens förslag om utglesade besiktningsintervall av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:383 Interpellation 2015/16:383 Nationellt förbud mot mikroplast av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Klimat- och miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:401 Interpellation 2015/16:401 Förändring av besiktningsintervallet för fordon av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2015/16:409 Interpellation 2015/16:409 Fungerande rovdjursförvaltning av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:412 Interpellation 2015/16:412 Utvisning av kriminella utlänningar av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 7 Svar på interpellation 2015/16:364 om sanktioner mot () 46 Utrikesminister (S): Fru talman och ärade ledamöter! har frågat mig vad min och regeringens ståndpunkt är i frågan om sanktionerna mot och hur vi arbetar för att påverka, driva och leda denna fråga. beslutade rådet att suspendera merparten av sanktionerna som ett svar på att frigivit återstående politiska fångar. Den del av sanktionerna som inte suspenderades, och som alltså är i kraft , gäller fyra personer som kopplas till ouppklarade politiska försvinnanden samt ett embargo rörande vapen och annan liknande utrustning. På diskuterades EU:s politik gentemot , inklusive sanktionerna, inför att det nuvarande sanktionsbeslutet löper ut . Regeringen är fortsatt oroad över bristen på respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer i . Genomförandet av höstens presidentval levde inte upp till internationell standard, och några konkreta förbättringar har heller inte skett . Inför utrikesrådet verkade och ett antal andra medlemsstater därför för en förlängning av sanktionerna i deras helhet, inklusive den del som varit suspenderad . Mot detta stod en grupp medlemsstater som önskade en avveckling av hela sanktionsregimen, något starkt motsatt sig. EU:s sanktioner är konstruerade så att de är tidsbegränsade, vilket innebär att ett enhälligt beslut om förlängning behövs för att de inte ska löpa ut. Vi lyckades i förhandlingarna i rådet nå enighet kring en förlängning av sanktionerna med , i den del av sanktionerna som är i kraft . Ingen enighet kunde dock nås om att förlänga den del som varit suspenderad , varför sanktionerna mot dessa individer och företag upphör . Från och framåt kommer sanktionerna mot att omfatta frysningar av tillgångar och inreseförbud för fyra personer som kopplas till ouppklarade politiska försvinnanden samt ett vapenembargo. antog också slutsatser om EU:s politik gentemot . I förhandlingarna drev att de MR- och demokratikrav som förut varit kopplade till sanktionerna nu ska utgöra villkor för EU-relationen i stort. Vi är från EU:s sida öppna för att utveckla relationen med , men det förutsätter en stegvis och villkorad process där EU löpande utvärderar utvecklingen i . En sådan villkorad process ligger också i linje med vad flera vitryska oppositionsgrupper önskat se från EU. I förhandlingarna inom EU har också drivit frågan om civilsamhällets roll. Ett resultat av detta är att civilsamhällesorganisationers problem med att registrera sig tas upp i slutsatserna, att vi uppmanar den vitryska regeringen till dialog med civilsamhället om politiska frågor liksom när det gäller landets åtaganden på MR-området samt att vi understryker vikten av att civilsamhället inkluderas i dialogen mellan och . Frigivningen av återstående politiska fångar var ett viktigt steg från i linje med vad EU krävt . Det är också positivt att signalerat att man är intresserad av en dialog med EU om att utveckla en gradvis närmare relation och att man är beredd att diskutera konkreta MR-frågor med EU. Men att härav dra slutsatsen att landet genomgått en demokratisk förändring vore naivt. Därför kommer att kunna dra nytta av de fördelar som en utvecklad relation till EU skulle innebära först när man har genomfört verkliga reformer. Vi bör regelbundet pröva hur vi sammantaget, med dialog och på andra sätt, ska främja en positiv utveckling i och för det vitryska folket. intresse av närmare relationer med EU ska användas till att förmå landet att också närma sig EU:s värdegrund. Det gör vi genom att tydliggöra våra förväntningar på fortsatta demokratiska steg som vi breddar kontaktytorna med befolkningen i landet. kommer att förbli pådrivande i detta arbete. 47 (M): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret på min interpellation. Frågan om , eller som landet allt oftare omnämns, är viktig och har så varit . Tyvärr har vi kunnat se att den demokratiska kräftgången i grunden trappats upp alltsedan den nuvarande diktatorn tillträdde presidentposten , 1994, i det som skulle bli det sista demokratiska valet i landet . Turerna har varit många, och relationerna med omvärlden har därigenom också varit komplicerade. Det har gått upp och ned. Utvecklingen i och den putinistiska regimen i Kreml har självklart inte förenklat situationen. har i många fall med framgång spelat ut EU och mot varandra och i vissa fall kunnat kamma hem segrar från båda håll. I spelet med EU har det oftast handlat om att så att säga ”lura” fram en mjukare hållning och löften om att göra demokratiska förbättringar om EU tar bort sanktioner eller avstår från att införa sådana. Detta skedde bland annat inför parlamentsvalet då den vid det tillfället sista politiska fången, , släpptes ur fängelse. Då mjukades EU:s attityd upp. Förhoppningar om en ljusare framtid för EU fanns i mångas hopp, liksom en viss tilltro till att var beredd att ta en annan väg framåt. Som vanligt, tyvärr, visade sig detta vara fel, och en enad omvärld fick se sig blåst på konfekten. Det vitryska folket fick återigen se sig bestulna rätten att välja sina politiska företrädare i det presidentval som hölls 2010 – det val som kom att bli det mest våldsamma , förknippat med misshandel, förtryck och massfängslanden av hundratals människor. Efter dessa händelser antogs, i hög grad på svenskt och polskt initiativ, en lång rad restriktioner för att dels straffa dem som begått de grövsta övergreppen, dels upprätta påverkansmöjligheter på en alltmer hårdför regim. Sanktioner med krav på demokratiska förbättringar i form av bland annat frisläppande och rehabilitering av politiska fångar, en reformerad vallag och friare medier infördes. hölls återigen ett parlamentsval, som än en gång kom att uppvisa i stort sett bara brister. Det levde inte på något sätt upp till internationella krav på demokratiska val. Man fortsatte framåt på den inslagna vägen som diktatur, och omvärlden som givits löften om förbättringar kunde återigen se sig blåst. , , var det så åter dags för presidentval. Tyvärr kunde alla vi som var på plats återigen konstatera att det vitryska folket ytterligare en gång berövats sina demokratiska möjligheter att välja företrädare, och vi kunde inte se några som helst framsteg. Inte bara i utan även rent allmänt används ibland termer som att det har skett förbättringar, men oavsett vem jag har frågat har jag aldrig kunnat få ett enda svar på frågan vilka de framstegen är mer än att vi möjligen var några fler som tilläts komma in i landet och övervaka den falska valprocessen. Frågan är dock hur många som blev gladare av det. Självklart har man också släppt politiska fångar, men det brukar man göra inför varje val. Jag har debatterat denna fråga tidigare med utrikesministern, och jag är glad att vi delar oron över situationen i landet. Jag har också läst olika uttalanden och noterat vad utrikesministern har sagt på möten. Exakt vilken linje regeringen har drivit har jag däremot lite svårt att överblicka i allt det jag tagit del av, och jag skulle därför vilja be ministern att redogöra för den linje som hon och den har drivit. Vad hade blivit EU:s beslut om ensamt hade fått bestämma i den här frågan? 48 Utrikesminister (S): Jag vill först och främst tacka som jag vet är väldigt engagerad och kunnig i den här frågan. Tack också för det arbete som du har gjort som valövervakare eller rapportör! Det betyder väldigt mycket, och jag uppskattar att vi får prata om det. Hade vi fått bestämma hade sanktionerna varit kvar, och det var det vi drev. blev det nödvändigt att fatta ett beslut om vilken väg EU skulle välja. Det handlade om att antingen ha kvar sanktionerna i dess helhet eller att helt avskaffa dem. Till slut insåg vi att risken var stor att man helt skulle avskaffa dem. Då anslöt vi oss till den kompromiss som har blivit beslutad. Någonting annat hade varit olyckligt. Jag delar din bedömning också angående MR-situationen i landet. Det har inte skett någon större förbättring, och regimen verkar stå fast vid sin grundinställning. Det finns mycket som hade kunnat göra och som hade varit ganska enkelt. Det handlar till exempel om att möjliggöra registrering av partier och organisationer och att underlätta ackreditering för journalister. Jag beklagar förstås att inte har tagit de stegen . Sedan finns det några få tecken som förtjänar uppmuntran. Ett exempel är MR-dialogen med som återupptogs i och att klartecken har getts till ett nytt möte i i vår. Ett annat är att man ansträngt sig för ett konstruktivt samarbete års Process. har också annonserat vissa aktiviteter på temat opinionsbildning vad gäller dödsstraffsfrågan och har visat en öppen attityd till att fortsätta dialogen med ODIR om de rekommendationer som de lämnade efter presidentvalet. Vi ser inte det här som några särskilt påtagliga eller avgörande steg, men det kanske ändå är bra att de nämns som exempel på vad som går att göra. Att vitryska myndigheter i samband med presidentvalet valde att inte agera våldsamt mot politiska demonstranter, att de avstod från våld, kan man knappast kalla ett positivt steg. Men det påminner oss om att små steg mot normalisering ändå kan tas i det vitryska samhället. Det är ingen hemlighet att tillhörde de medlemsstater som önskade att den nuvarande sanktionsregimen skulle förlängas oförändrat. Men det var inte möjligt att uppnå enighet kring detta, utan risken var i stället att det inte skulle bli någonting kvar. Vi riktade in oss på att försvara den del av sanktionerna som förblev i kraft och såg till att rådsslutsatserna som vi antog blev så robusta som möjligt när det gäller krav på förbättringar avseende MR och demokrati. Vi lyckades bra i båda dessa delar, och beslutet som rådet nu har fattat har blivit betydligt bättre och tydligare när det gäller förväntningarna på , tack vare den kraft vi har ägnat åt de här förhandlingarna. Med sanktioner fungerar det så att de är tidsbegränsade och måste förlängas genom enhälliga beslut. Alternativet till att komma överens hade varit att sanktionsregimen avvecklades, och det hade varit mycket sämre. 49 (M): Tack, utrikesministern! Jag delar utrikesministerns bild, även om jag inte sitter med vid förhandlingsborden, att det är komplicerat att få en bred uppslutning kring samtliga frågor. Självklart är det bra att man har lyckats se till att det finns ett sanktionsverktyg kvar. Jag har några fler frågor. Hur jobbar vi fortsatt från svensk sida? Det gör vi i riksdag och regering, men vi har ju också diplomati på plats. Vi har återigen en ambassad och en ambassadör på plats. Ministern får gärna berätta lite om det. Om jag inte har fel närvarade även den svenska ambassadören när den återvalda presidenten svors in, vilket man normalt sett inte brukar. Men det var det flera EU-länders ambassadörer som gjorde. Hur ser den stegvisa och villkorade processen, som det pratas om, ut framgent, och vad innebär den rent konkret? Jag anser att det var mycket olyckligt när diskuterade lättnaderna i sanktionerna mot som måste ha varit den absolut sämsta . som EU:s utrikesministrar diskuterade upphävandet av sanktionerna och den mjukare hållningen gentemot den vitryska regimen höll och vi valövervakare presskonferens i och riktade efter det omfattande valfusket stark kritik mot det vitryska valet och den vitryska regimen. Med den valda tidpunkten blev det lite av ett slag i magen på alla demokratikämpar och det vitryska folket och en klapp på axeln på regimen och presidenten från EU:s sida. Efter valet var det till stor del den , tillsammans med några nära allierade, som trots hårt motstånd drev på för och lyckades få till kraftfulla sanktioner gentemot efter det våldsamma val som då hade varit. Förutsättningarna var något annorlunda. Har den svenska rösten i EU tystnat och har tappat inflytande i så viktiga frågor som mänskliga rättigheter och demokrati? Har röst försvagats och vår roll blivit mindre relevant, då vi inte får igenom det här nu? Det oroar mig att vi i detta allvarliga läge inte lyckas övertyga våra vänner i EU om vikten av sanktioner, för det blir bekymmersamt när sanktionerna nu lyfts. 50 Utrikesminister (S): Man ska komma ihåg att sanktioner är ett av flera instrument i EU:s verktygslåda, och man måste bedöma vad som är bäst i varje given situation. Sanktioner kan ju vara ett led i en strategi som är större och som är en plan för hur man ska engagera sig i ett land. De måste ses som en av flera delar i vår relation med . har fått gehör för att de krav som EU tidigare kopplade till sanktionerna, utöver frigivandet av de politiska fångarna, ska bli en del av EU:s politik också framöver. Signalen måste vara att en närmare relation är möjlig och önskvärd men att processen blir stegvis och villkorad och att EU löpande ska utvärdera utvecklingen i . Vi ska fortsätta att arbeta med många olika instrument för att förbättra förutsättningarna för landet att utvecklas mer mot en demokrati och med stärkta demokratiska rättigheter. Det handlar om utvecklingssamarbete. Det handlar om dialog och stöd till den vitryska oppositionen och civilsamhället, och det är sådant som vår diplomatiska närvaro kan bidra till. Det handlar om miljöskyddet. Det handlar om den här typen av engagemang som är långsiktigt för folk. Vi ska också visa att det lönar sig att närma sig EU och EU-samarbetet. Det är så vi tänker kring vad vi behöver göra. Det var ett antal länder som påpekade att sanktionerna var så tydligt kopplade till frisläppandet av politiska fångar. Det var därför som de argumenterade för att man då var tvungen att respondera väldigt tydligt. Det låg någonting i det, även om vi mycket klart och tydligt argumenterade för att behålla sanktionerna, särskilt mot bakgrund av vad du, , beskrev och det som hände med rapporten från valövervakarna. är det viktigt att hålla fast vid en strategi som är mycket bredare och mer långsiktig. Men vi driver på i EU-kretsen. Vår röst har verkligen inte tystnat, för då skulle vi inte vara på andra plats bland länderna på ECFR:s Scorecard – resultatlistan som de gör – när det gäller att påverka EU.