prot · H30988 · 2016-04-07 00:00:00 — De frågor som ska debatteras handlar om allt från stärkt stöd för äganderätten och böneutrop till ett tredje kön och förbud mot slöja i offentliga miljöer. Totalt avhandlas i detta betänkande som sagt ett fyrtiotal olika förslag, och jag kommer snart att komma in på några av dessa. Innan jag gör det vill jag säga att vi har flera reservationer i betänkandet. För tids vinnande yrkar jag dock bifall enbart till reservation 3 om återkallande av medborgarskap och reservation 8 om förbud mot slöja i offentliga miljöer. Med detta sagt, fru talman, vill jag nu ägna resten av min tid här i talarstolen åt att berätta om några av de förslag som ställer sig bakom. Jag vill börja med beslutspunkt 3, som handlar om återkallande av medborgarskap. vill att det svenska medborgarskapet ska ges till dem som verkligen förtjänar det, till dem som strävat efter det, strävat efter att komma in i samhället och bli en del av det, strävat efter att lära sig vårt språk, strävat efter att lära sig om våra kunskaper, om våra seder och bruk och om våra sociala koder. Inte minst ska människor som kommer till och vill bli svenska medborgare visa respekt och acceptans för våra fri- och rättigheter samt för våra regler och skyldigheter. När en person som kommit till från ett annat land får svenskt medborgarskap ska det också ses som ett kvitto och ett bevis på att han eller hon blivit en del av och vår gemenskap. På så sätt, fru talman, förstärker vi det svenska medborgarskapet och ser till att det får den betydelse det så väl förtjänar. som vill stärka medborgarskapets betydelse vill vi också göra det möjligt att under vissa förutsättningar återkalla medborgarskap. För det första anser vi att om en person blivit svensk medborgare eller fått uppehållstillstånd på falska grunder, till exempel genom hot, muta eller utpressning eller på annat ohederligt sätt, ska medborgarskapet eller uppehållstillståndet återkallas, och personen ska kunna utvisas ur landet. För det andra bör det vara möjligt att upphäva det svenska medborgarskapet för personer med dubbla medborgarskap som åker utomlands för att ha samröre med terroristnätverk eller liknande. Det bör också vara möjligt att upphäva medborgarskapet för tidigare utländska medborgare med svenskt medborgarskap som åker på sådana resor, även om personen då blir statslös. För det tredje anser vi att den som vid födseln hade ett annat medborgarskap än svenskt ska kunna bli fråntagen sitt medborgarskap om han eller hon ägnat sig åt terrorbrott eller annan grov brottslighet eller bedöms ha starkare lojaliteter till främmande makt än till . finns det egentligen inga regler som ställer några större krav alls på den som ska beviljas svenskt medborgarskap i den riktning som vill se. De krav som nämns i lag 2001:82 om svenskt medborgarskap är alltför otydliga och inte på något sätt absoluta. Bland annat krävs att den sökande styrkt sin identitet samt haft och kan förväntas komma att ha ett hederligt levnadssätt. Om lagstiftarna och myndigheterna hade haft för avsikt att se till att dessa fullt rimliga krav efterlevts hade kanske många av de problem som vi ser med utanförskap, segregation och brottslighet varit betydligt mindre. Att man kan bli svensk medborgare trots att man inte kunnat styrka sin identitet och trots dokumenterad brottslighet skulle de flesta nog tro enbart var möjligt i Ankeborg. Men de övriga partierna i verkar tycka att det är en bra idé att ha denna ordning. Vi anser att lagen om svenskt medborgarskap måste skärpas och bli tydligare. Kraven måste bli absoluta, och om någon som beviljas medborgarskap gör sig skyldig till terrorbrott eller annan allvarlig brottslighet måste denna person kunna fråntas sitt medborgarskap. Detta är alltså vad tycker. Låt mig nu citera lite grann ur betänkandet, fru talman, så att det framgår vad andra partier i den här kammaren tycker: ”Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och är inte berett att föreslå några möjligheter att återkalla ett svenskt medborgarskap eller ett uppehållstillstånd på grund av att det har getts på felaktiga grunder eller med hjälp av falska uppgifter. Inte heller är utskottet berett att föreslå några regler om återkallande av ett svenskt medborgarskap på grund av att någon har begått brott av olika slag.” Kort och gott, fru talman: är inte beredd att göra någonting. föreslår också ett förbud mot slöja i offentliga miljöer. Vi menar att det i alla offentligt anordnade aktiviteter bör vara en självklarhet att motarbeta starka politiska eller religiösa påtryckningar. Slöjan är en symbol med såväl ett religiöst som ett starkt politiskt budskap, vars innebörd går emot de västerländska värderingarna om mäns och kvinnors lika värde. Syftet med slöjan är att skyla flickor och kvinnor för att inte väcka mäns lustar. Detta speglar ett synsätt som både objektifierar alla kvinnor och betraktar män som primitiva varelser som inte kan kontrollera sin sexualitet. Vad jag anser kan det inte råda något som helst tvivel om. Det religiöst motiverade offentliga slöjbärandet är en civilisationens ökenvandring. När detta omänskliga påbud inte bara påtvingas vuxna kvinnor eller det svenska samhället i stort utan även i synnerhet påtvingas små flickor innebär det enligt vår mening inget annat än att den sexualiserade objektifieringen appliceras redan på mycket unga barn. En sådan ordning saknar motstycke och måste fördömas. Mot den bakgrunden vill vi att det såväl i skolan som i andra offentliga verksamheter ska råda förbud för barn att bära slöja. Även i denna del menar övriga partier här i , tvärtemot , att dessa medeltida religiösa förtryckarsymboler är förenliga med demokrati, frihet och rättvisa. , fru talman, vill jag nämna något om varför vi har invändningar mot att införa en möjlighet att få skadestånd vid överträdelse av . är i princip inte emot att enskilda eller juridiska personer ska kunna få utökade möjligheter till skadestånd om de får sina fri- och rättigheter kränkta. Vi menar dock att en sådan specialreglering bör baseras på rättigheterna så som de definieras i 2 kap. regeringsformen, eftersom regeringsformen till skillnad från står under direkta kontroll och vid behov kan anpassas efter folkviljan. I detta anförande instämde (SD). 109 (S) replik: anförande ger upphov till många frågor och funderingar kring inställning till grundläggande fri- och rättigheter – fri- och rättigheter som vi har slitit länge för att uppnå i det här landet för att utsträcka till så många som möjligt och för att skydda grupper i samhället som är i behov av statens omsorg och skydd mot övergrepp från andra och från staten. Det blir för mig ganska underligt att inte höra ett ord i anförande om reservation 6 om diskriminering, där föreslår att diskrimineringsskyddet i svensk grundlag ska försvinna. Det är ett ganska anmärkningsvärt förhållningssätt att tycka att samhällets mest utsatta grupper inte ska förtjäna statens skydd. Det är jättekonstigt. Sedan har vi frågan om religionsfrihet där friskt ger sig på framför allt muslimer på en ganska historielös grund, i alla fall när det kommer till frågan om slöja. Min farmor hade faktiskt ganska ofta slöja. Inom till exempel katolicismen går ofta företrädare för olika typer av kloster, framför allt kvinnor, alltså nunnor, klädda i slöja. Ska vi förbjuda det också, eller är det bara en enskild grupp, nämligen de som råkar vara muslimer, som vi inte ska acceptera bär slöja? Det är historielöst, och det är dumt! 110 (SD) replik: Jag tänkte börja med diskrimineringslagstiftningen. Det var tur att jag fick chans att nämna några ord om detta. Det handlar i grund och botten om att vi tycker att det är en dålig ordning med en uppräkning av olika egenskaper där man säger att utifrån det här och det här kan du bli diskriminerad. Risken med detta är att man faktiskt exkluderar fler människor än man inkluderar. Vi vill se en allmän lagstiftning där man kan bli diskriminerad även på andra grunder. Men att börja med en uppräkning där vi på något sätt ska indexera vilka kriterier som ska vara uppfyllda innan du ska ha någon som helst chans att exempelvis kunna få ersättning för att du blir diskriminerad är inte en bra lagstiftning. På det sättet ökar risken att fler människor faller emellan, och därför skulle man snarare kunna se att vi faktiskt vill strama upp regelverket, vilket jag kan tycka är beklagligt att inte vill. När det kommer till bärandet av slöja kan jag tycka att det finns en problematik i samhället, även om precis som tidigare väljer att blunda för det. Man fortsätter att stoppa huvudet i sanden och ser inte att det finns väldigt många människor i samhället som blir utsatta för hedersförtryck, hedersproblematik och hedersvåld och kanske också blir påtvingade detta klädesplagg. Det omfattar naturligtvis inte enbart en viss religiös grupp. Vi menar att ingen ska behöva utsättas för hedersförtryck över huvud taget. Är man vuxen är det en annan sak, men som barn ska man slippa bli utsatt för det här. Jag tycker naturligtvis att det ska gälla även i vuxen ålder, men man ska kunna ha rätten att slippa det här absolut enligt lagstiftningen till den dag man är . 111 (S) replik: Det är klargörande att inte tycker att barn och ungdomar ska omfattas av religionsfriheten. Det är skönt att höra det från . Det blir väldigt klargörande. är det inte diskrimineringslagstiftningen vi diskuterar eller ens hatbrottslagstiftningen, utan det är ett skydd som finns i regeringsformen. Kan det inte vara så ändå att det finns grupper som har varit utsatta för ett förtryck och som förtjänar ett särskilt skydd? Vi kan till exempel ta kvinnor. Vi vet att kvinnor i det här landet har utsatts för ojämställdhet och förtryck enbart på grund av sitt kön. Borde vi inte då nämna särskilt och specifikt att ett sådant förtryck är oacceptabelt? Vi kan ta gruppen hbt-personer, som har diskriminerats och stigmatiserats av samhället och staten själv. Staten har då enligt mig ett ansvar att återupprätta värdigheten för den här gruppen och också ta på sig ett särskilt ansvar för att sådan diskriminering inte ska kunna ske. Därför lägger man in ett skydd i regeringsformen. Vad är det som är så hemskt, , med att se till att de grupper som har varit utsatta för förtryck ska få ett särskilt skydd? Kan det vara så att det är du, , som vill fortsätta förtrycka de här grupperna? 112 (SD) replik: Till skillnad från tycker inte jag att man ska tillåta något förtryck över huvud taget. Han verkar tycka att man ska uppfylla vissa egenskaper, och är det så att man inte uppfyller de egenskaperna, ja, då kan man inte heller anses ha blivit utsatt för förtryck. Det är en ordning som jag tycker är fel väg att gå. Jag tycker att man i stället ska ha en ordning där man inte tillåter förtryck av någon. Jag beklagar vidare, fru talman, att gärna ser att man ska tillåta att flickor så unga som under påtvingas religiösa maktsymboler som absolut inte hör utan är något historiskt förlegat som vi borde ha skrotat för länge sedan. står upp för alla människors lika värde. Vi står också upp för . Vi tycker att det är viktigt att påtala fel och brister i samhället, och det gör vi också i detta betänkande när vi tar tydlig ställning när det gäller just diskriminering och menar att man ska kunna omfatta även fler grupper. Det är fel att göra som och flera här inne vill göra. Det är fel när man bara vill inkludera vissa grupper och exkludera desto fler. 113 (MP): Vi debatterar nu KU15 Fri- och rättigheter, som behandlar ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden och från den . Detta ger extra anledning att påminna sig om många av de goda värden som redan finns i vår regeringsform. Det står till exempel att den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Det står också att det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas till vara. Det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Vi kan vidare läsa att det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer och att det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familjeliv. Utöver regeringsformen är också bundet av internationella åtaganden, och om de grundläggande rättigheterna. Dessa är centrala, och mycket av det här har man kämpat med under generationer för att nå fram. Utskottet föreslår två tillkännagivanden. Det första handlar om möjligheten att få skadestånd av staten eller kommunen vid överträdelse av . Det står jag bakom. Det andra behandlar en utredning, och det tycker jag egentligen inte behövs. Jag väljer för tids vinnande att inte yrka på den reservationen. I övrigt avstyrker majoriteten i utskottet de övriga motionsyrkandena, och jag står bakom även detta. 114 (V): Precis som det har sagts här diskuterar vi betänkandet som handlar om fri- och rättigheter och som bygger på motioner från den allmänna motionstiden under det förra och det här. Detta är oerhört viktiga frågor, och vi är som har sagts tidigare i stort sett överens. har vi sett stora framgångar i . Vi har gjort stora framsteg på det här området, och lagstiftningen gör generellt sett inte skillnad på människor utifrån kön, sexuell läggning, etnisk bakgrund, religion och så vidare. kan vi se att skillnaderna i livsvillkoren är stora och att de faktiska möjligheterna och friheterna skiljer sig åt, det vill säga att på riktigt få tillgång till samtliga sina fri- och rättigheter. Kvinnor har fortfarande lägre lön än män. Personer med utländsk bakgrund ställs utanför arbetsmarknaden trots utbildning och goda meriter. Det händer att de inte ens kallas till intervju fast de har goda meriter för ett jobb. Kvinnor och män blir utsatta för våld på grund av hudfärg eller sexuell läggning. Mäns våld mot kvinnor är ett stort samhällsproblem, och hot om våld är verkligen något som begränsar kvinnors liv. Religiösa byggnader utsätts för skadegörelse och mordbrand, och flyktingförläggningar likaså. Trots att lagarna på det stora hela är okej finns fortfarande problem med att tillförsäkra alla människor deras fri- och rättigheter. Precis som jag sa är lagstiftningen okej. I många andra länder skulle det troligen finnas många fler frågor att diskutera i ett sådant här betänkande. Det skulle finns många fler frågor om kvinnors rättigheter, hbtq-personers rättigheter och religiösa fri- och rättigheter. har i detta betänkande två reservationer. Trots att vi tycker att situationen är okej kan det göras lite mer. Den ena reservationen handlar om skyddet för transpersoner, som är en utsatt grupp. Vi vill också att transpersoner ska ges skydd i grundlagen. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag som innebär att könsidentitet och könsuttryck läggs till i 2 kap. 12 § regeringsformen. Den andra reservationen handlar om att vi vill att det ska tillsättas en utredning för att se över möjligheten att införa ett tredje juridiskt kön som alltså ska vara juridiskt likställt med kvinna och man. För personer som upplever sig som både man och kvinna eller som varken eller och för personer som upplever att könstillhörigheten varierar är det viktigt att inte behöva definieras på ett sätt som inte stämmer med hur de själva definierar sig. Ett tredje kön finns redan i flera länder, till exempel , och . tycker att lagstiftningen i behöver ses över. Reservationerna handlar alltså om att förstärka fri- och rättigheterna för utsatta personer. Precis som och flera andra har sagt är vi i stora stycken överens, förutom som snarare vill inskränka rättigheterna för människor. Böneutrop ska förbjudas. Flickor under 15 ska inte få bära slöja. Minoriteters kultur- och samfundsliv ska inte främjas, förutom de fem nationella minoriteternas. Kvinnors rätt till abort ska begränsas. Det senaste sägs inte rakt ut, men det blir effekten av förslag om samvetsfrihet. Där jag bor finns en barnmorska på vårdcentralen. Om den barnmorskan inte anser sig kunna utföra de arbetsuppgifter som finns i tjänsten finns det ingen annan som kan göra jobbet i stället. Det finns ingen skyldighet att utbilda sig till barnmorska, men om en gör det måste patienterna faktiskt kunna få den hjälp, vård och behandling de behöver. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 7. 115 (L): Låt mig börja med att yrka bifall till vår reservation 14. När ett land ansöker om att bli medlem i Europeiska unionen får landet gå igenom en rigorös process av förhandlingar för att man ska kunna säkerställa att landet lever upp till en mängd olika krav. Några av dessa kallas Köpenhamnskriterierna, som ni också har hört här tidigare. Landet måste vara en demokrati, respektera mänskliga rättigheter, ha en fungerande rättsstat och skydda nationella minoriteter. En av de mänskliga rättigheterna infördes på förslag av en partikamrat, , på 90‑talet. Processen är inte perfekt, men den är bra. Det mesta av det dåliga som har funnits i länderna rensas bort så att de har en gemensam bas att stå på i Europeiska unionen. Det ska vara en gemensam respekt för mänskliga rättigheter och en hel del andra kriterier. När landet väl har kommit in i EU, när det har stått i kön och till slut har blivit insläppt, försvinner mycket av processen. Landet kan börja bete sig dåligt utan att det får några konsekvenser. Vi har sett att några av de östländer som har kommit in kanske inte borde ha fått göra det om de inte hade lyckats försäkra att de skulle leva upp till Köpenhamnskriterierna. Men när länderna väl har kommit in och det har visat sig att de inte lever upp till Köpenhamnskriterierna, de frångår vad de har åtagit sig, till exempel och även andra medlemsländer, har det inte fått några konsekvenser. har lagt fram förslag om att införa en rättighetsmekanism för att komma till rätta med detta, men det är ett mycket tandlöst förslag som läggs fram. Framför allt saknas sanktionsmöjligheter. Om man kommer fram till att dessa EU-länder bryter mot kriterierna kan man inte göra så mycket åt det hela mer än att säga ajabaja. Vi i Liberalerna tycker att det borde bli betydligt tuffare. Det ska finnas en regelbundenhet, bland annat med årliga rapporter om samtliga medlemsländer. De ska granskas utifrån hur de respekterar unionens grundläggande värden. Vi tycker också att det ska göras regelbundna tematiska utvärderingar där man tittar på hur varje rättighet efterlevs inom unionen. Vi tycker också att ska kunna dra länder som inte följer reglerna inför . Vi tycker också att det ska finnas kännbara sanktioner, till exempel att frysa hela eller delar av EU-stödet. En del av dessa länder tar emot mycket EU-pengar. Vidare ska det vara möjligt att dra in rösträtten i rådet. Det behövs betydligt tuffare uppföljning av rättigheterna som länderna har lovat att följa när de en gång blev medlemmar i unionen. 116 SKÅNBERG (KD): är ett fantastiskt utskott. har vi fått syssla med det finaste som en riksdagsledamot kan göra, nämligen att med oväld pröva anmälningar mot regeringens olika ministrar enligt grundlag och praxis. Men det vi ska debattera , nämligen olika förslag som handlar om mänskliga fri- och rättigheter, är minsann inte mindre dåligt. Det intressanta och viktiga är att det råder en så stor samsyn. När vi kommer med olika förslag ska det också sägas att i svensk politik i vårt land finns det en stor samsyn om att de mänskliga fri- och rättigheterna gäller oss alla. Genom olika motioner – det här är ett motionsbetänkande – försöker vi att mejsla ut ytterligare om inte denna eller denna fråga också ska bevakas som en mänsklig rättighet. Jag vill inledningsvis säga att jag står bakom alla mina reservationer, men för att vinna tid yrkar jag bifall bara till en av dem, nämligen reservation 10. Bland de förslag som lyfter fram finns till exempel frågan om samvetsfrihet. Det låter som om det är något nytt och dramatiskt. Det är inte så dramatiskt. Ända har faktiskt haft samvetsfrihet i grundlagen. Då hette det att kungen äger ingens samvete tvinga eller tvinga låta. Sedan gick med i EU har varit implementerad i svensk lag där också samvetsfrihet nämns. Det är av stor principiell vikt. Ytterligare har hänt. behandlade en motion av en svensk riksdagsledamot. I den första paragrafen i den resolution som då antogs slås det fast att ingen person, inget sjukhus och ingen institution ska tvingas att utföra eller medverka till abort, dödshjälp eller någon handling som kan orsaka döden för ett mänskligt eller embryo. Vidare framhålls i resolutionen att ingen ska diskrimineras som vägrar medverka till något av detta. Det här är någonting som vill lyfta fram, dock inte som ett lagkrav. Vi tror att det skulle kunna lösas bättre på den lokala nivån, på sjukhus, så som skett ända och förhoppningsvis kan ske även i fortsättningen. Men samvetet är någonting viktigt. Vi har inte råd med människor som inte styrs av sitt samvete. En annan sak som vill lyfta fram är rätten till liv. Det låter också väldigt dramatiskt, men faktum är att rätten till liv är den mest grundläggande mänskliga rättigheten på vilken alla andra mänskliga rättigheter bygger. FN:s konvention om mänskliga rättigheter slår fast att ”var och en har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet”. Det borde därför åligga det allmänna att positivt verka för att den rättigheten ska skyddas, främjas och i största möjliga utsträckning förverkligas. Enligt min och uppfattning bör denna grundläggande mänskliga rättighet ingå i grundlag. Man skulle kunna göra ett tillägg i 1 kap. 2 § regeringsformen. Det finns ändå indirekt genom , ja, men det skulle gott kunna finnas i vår grundlag. Över huvud taget talar vi i frågan om de mänskliga fri- och rättigheterna om värden. Det är ju det alltsammans handlar om. Det handlar om etik. Etik är ju livets spelregler. Hur uppträder vi mot varandra? Hur bemöter vi varandra? Däri finns ett samtal som skulle vara väldigt viktigt. Så länge jag har varit riksdagsledamot – jag blev först invald 1991 – har jag försökt väcka det här offentliga samtalet, efter norsk modell. I hade man en värdekommission som försökte och även lyckades få till ett etiskt samtal i hela , vilket ledde framåt. Det finns en del exempel på att också vi i har lyckats få till ett samtal. En värdekommission är något som föreslår. Vi skulle efter norsk modell kunna sätta oss ned och samtala om vilka grundläggande värden det finns. Då kan man säga att redan har . Det är det vi sysslar med. Tänk om vi fick göra det i en utredning! Tänk om vi fick knyta experter till oss, människor från olika sektorer i samhället, och ännu tydligare än säga: Detta är de värden vi vill räcka över till nästa generation. Det finns redan mycket, till exempel i läroplanen, men det här skulle gälla för alla i vårt samhälle tillsammans. Jag tror att det skulle vara av värde också för den som kommer från ett annat sammanhang och en annan värdegrund att få delta i, höra och ta emot. Det var några förslag som lämnar för vidare betänkande hos . 117 (C): När vi i justerade ärendet om motioner gällande fri- och rättigheter konstaterade jag att jag var den enda ledamoten i KU som var nöjd med betänkandet. Alla övriga hade reservationer. Det gjorde att jag kom sist på talarlistan . Som framkommit i debatten har vi i olika majoriteter i KU lämnat förslag om två tillkännagivanden. Båda tillkännagivandena gäller skadeståndsfrågor. Det ena gäller överträdelser av . Det andra gäller överträdelser av grundlagsskyddade fri- och rättigheter i vår regeringsform. I det första fallet vill vi att regeringen ska komma med förslag till reglering av skadestånd. I det andra fallet vill vi att regeringen ska tillsätta en utredning.