prot · H40938 · 2016-12-01 00:00:00 — ägnar stor möda åt att på olika sätt styra och befria konsten. Man vill styra yttrandefriheten och den konstnärliga friheten. Det är skrämmande på riktigt. 136 (SD) replik: Någonstans har vi berört det här tidigare. Det handlar om konsten att hålla sig till hederlighet och saklighet i debatten. Vi har mig veterligen inte uttryckt någonstans att vi skulle vilja styra yttrandefriheten eller till exempel vilken konst som visas. Det är återigen en absurd anklagelse. Att vi minskar de direkta subventionerna när det gäller till exempel ersättningar och bidrag till konstnärer eller handlar det inte om att styra vilken konst eller vilken samtidskonst som skulle kunna utvecklas eller visas. Någonstans är det fria kulturlivet mycket större än de direkta statliga subventionerna. Kultur, medier, trossamfund och fritid Tvärtom tror vi att våra satsningar på skapande förskola, skapande äldreomsorg, satsningar för låginkomsttagare rent skattemässigt, slopande av sjuklöneansvar och liknande för små företag skulle bidra till att många kulturarbetare med lägre inkomster får bättre villkor och bättre möjligheter att bedriva sitt arbete. Det gäller att möta orosmolnet som har lyft om att regeringens budget är underfinansierad. Det saknas i förlängningen omfattande resurser. Det är inte rätt väg att utan grund kritisera vårt budgetförslag för att vara underfinansierat. Vår utgiftområdesmotion är finansierad krona för krona. Den har av inga andra bedömare vad jag hört kallats för underfinansierad. Jag har tidigare ställt en fråga till företrädare till regeringspartierna. Hur ser kulturministern på det faktum som vi har haft uppe till debatt tidigare att museer, kulturskolor och liknande börjar genomföra verksamhetsdirektiv från utredningar som ännu inte är förankrade genom propositioner eller lagförslag som vunnit stöd från majoritet men där regeringen gett direktiv? Det är en relevant fråga. 137 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Den kommunala är just en kulturskola. Det är det kommunala självstyret som styr de olika kulturskolorna. Det är enbart positivt att regeringen både prioriterar att satsa på kulturskolorna som vi har en utredning som ger förslag på hur vi kan ta vara på och bättre skapa gemensamma förutsättningar för denna nationella angelägenhet. Vi vill mer. Men vi vill inte på något sätt förstatliga den kommunala . Det är en fantastisk verksamhet. Däremot vill vi sprida de goda exemplen och all den empiri som finns som kan skapa ännu bättre förutsättningar till fler. Det är målet med utredningen. Det är inte regeringens sak att anmärka på vissa kommuner som har lyssnat på några av initiativen. Det står alla fritt att göra så. Vi lever fortfarande i ett fritt land. Det tycker jag att riksdagsledamoten också bör beakta. Därför är det som säger så allvarligt. Det är en sak att skriva fina ord och göra dem så anpassbara som möjligt i ett budgetförslag. har vi dock riksdagsledamöter som kallar journalister för nationens fiender och som säger att de önskar fängsla konstnärer. Detta är mer än oroväckande; det är riktigt farligt. Vi behöver vara många som tar detta på allvar och förstår vad det talas om. Det blir inte allvarligare än så här. 138 (L) replik: Debatten på kulturpolitikens område är intressant, och den speglar de ideologiska skillnaderna och var linjerna går. Jag vill fortsätta på den linje som flera andra varit inne på, nämligen kultursamverkansmodellen och synen på den del av kulturen som sker på lokalt och regionalt plan, där den enligt min mening hör hemma. Jag har en förtröstan och förlitan på att kompetensen för de lokala förutsättningarna är större ute i landet än i huvudstaden. Kultur, medier, trossamfund och fritid Liberalerna och regeringen skiljer sig åt när det gäller pengar för detta men även i grundsynen på vad kultursamverkansmodellen innebär. Kritiken som kommit fram just nu handlar om att styrningen från staten via och att dess rättningar av de lokala kulturplanerna blir hårdare och hårdare. Finansieringen har backat eller legat stilla. Jag vill höra vilken syn kulturministern har på att förhållandet inte är tvärtom, det vill säga att styrningen blir svagare och finansieringen högre. 139 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Vi har självständiga myndigheter, och jag värnar och beaktar hur de gör sina bedömningar. Det Liberalerna gör, vilket tydligt visas i deras budgetförslag, är att faktiskt satsa på den regionala kulturen. Därvid skiljer de sig från de flesta andra borgerliga partier, vilket länder dem till heder. Jag undrar dock varför Liberalerna vill slakta mer än halva filmstödet. Har vi för mycket svensk film? Vad ska bort inom den svenska filmproduktionen? Det är lätt att se att Liberalerna inte tycker att den kommunala är värd att satsa på. Jag trodde på Liberalernas vackra ord om att barn och unga ska ha goda möjligheter och förutsättningar att exponeras för kultur och få prova på kultur. Varför prioriterar ni inte dessa frågor? Vad var det som inte är viktigt, och varför är det så oviktigt? 140 (L) replik: Jag noterar med glädje att kulturministern har uppfattat vår satsning på hela landets kultur genom bland annat kultursamverkansmodellen. Jag tycker dock att hon är svaret skyldig vad gäller den lokala kompetensen. Att kulturministern lyfter fram att enskilda myndigheter är fristående gläder mig också, men går det mycket signaler i politiken just . Man går förbi både den politiska debatten och genom att i stället styra med signalpolitik. Jag tänker exempelvis på sammanslagningen av världskulturmuseerna och andra satsningar, där pengar skickas i stuprör till fristående myndigheter. Det är ett faktum att kultursamverkansmodellen styrs allt hårdare av staten. Rödpennan går allt flinkare fram över de lokala kulturplanerna och anger vad de ska innehålla och åstadkomma. I stället hade man kunnat låta alla 21 regioners blommor blomma – jag tror att ministern kanske kan uppskatta sådan retorik. 141 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Efter två rödgröna budgetar har kulturbudgeten höjts med . Det är nästan dubbelt så mycket som under hela förra mandatperioden. Sådana kulturbudgethöjningar har inte haft på över . Och vi har bara börjat. Mer kultur till fler i hela landet är inte enbart ord i regeringens kulturpolitik. Det visar vi med våra prioriteringar och handlingar. Jag hoppas att Liberalerna kan få mer kraft bakom sina vackra ord och att vi kan mötas i de satsningar som vi vill göra framöver. Kultur, medier, trossamfund och fritid (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Punkt 1 (Anslag inom utgiftsområde 18) 2. res. 1 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 7 M, 23 MP, 17 V, 1 KD 1: 43 SD, 1 V Avstod: 65 M, 20 C, 16 L, 12 KD Frånvarande: 14 S, 12 M, 5 SD, 2 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 1 - , , , och (alla M) samt (KD) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Amineh Kakabaveh (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Bostadspolitiskt mål) 2. res. 2 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 72 M, 43 SD, 23 MP, 20 C, 16 L 2: 18 V Avstod: 13 KD Frånvarande: 14 S, 12 M, 5 SD, 2 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Konsumentpolitiskt mål) 2. res. 4 (KD, M, C, L) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 23 MP, 18 V 4: 72 M, 20 C, 16 L, 13 KD Avstod: 1 S, 1 M, 42 SD Frånvarande: 14 S, 11 M, 6 SD, 2 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 5 (Finansiering och tillgång till geodata) 2. res. 10 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 73 M, 23 MP, 20 C, 18 V 10: 13 KD Avstod: 43 SD, 16 L Frånvarande: 14 S, 11 M, 5 SD, 2 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 6 (Översyn av Lantmäteriet) 2. res. 11 (KD, M, C) 105 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 43 SD, 23 MP, 18 V, 16 L 11: 72 M, 20 C, 13 KD Avstod: 1 M Frånvarande: 14 S, 11 M, 5 SD, 2 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 1 - Punkt 7 (Översyn av systemet med kommunala hyresgarantier) 2. res. 12 (C) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 73 M, 43 SD, 22 MP, 18 V, 16 L, 13 KD 12: 20 C Frånvarande: 14 S, 11 M, 5 SD, 3 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 1 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 11 (Riktvärden för trafikbuller) 2. res. 16 (S, MP, V) 141 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 72 M, 43 SD, 20 C, 16 L, 13 KD 16: 99 S, 1 M, 23 MP, 18 V Frånvarande: 14 S, 11 M, 5 SD, 2 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. TU5 Upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster 2. res. 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 72 M, 43 SD, 23 MP, 20 C, 16 L, 12 KD Frånvarande: 14 S, 12 M, 5 SD, 2 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 4 KD, 1 - Punkt 2 (Apanaget och insyn i kungliga hov- och slottsstaten) 2. res. 1 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 73 M, 41 SD, 23 MP, 19 C, 16 L, 13 KD 1: 18 V Avstod: 1 SD Frånvarande: 14 S, 11 M, 6 SD, 2 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU6 Genomförande av det omarbetade asylprocedurdirektivet Punkt 1 (Genomförande av det omarbetade asylprocedurdirektivet) 2. res. 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 73 M, 23 MP, 20 C, 18 V, 16 L, 13 KD Frånvarande: 14 S, 11 M, 5 SD, 2 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 (forts. från § 8) Kultur, medier, trossamfund och fritid (forts. KrU1) 142 (M): Min moderata partikollega och tillika ordförande i kulturutskottet har tidigare under debatten tagit upp kulturpolitiken i stort, och jag kommer i budgetdebatten därför att fokusera på idrottsfrågorna. Jag är otroligt stolt över den svenska idrottsrörelsen och allt vad den innefattar. Kultur, medier, trossamfund och fritid Det är den i särklass största folkrörelsen och omfattar över 3 miljoner medlemmar, över 600 000 ideella ledare i ca 20 000 föreningar. Det är ledare som på ett helt fantastiskt sätt arbetar för våra barn och ungdomar runt om i landet. Idrottsfrågorna har glädjande nog fått en allt större plats i samhällsdiskussionen, och det kan direkt härledas till att vi inom idrotten finner ett av de absolut bästa verktygen för exempelvis en bättre folkhälsa, integration och samhällsgemenskap. När hushåll får mindre marginaler och utanförskapet ökar är det kultur- och idrottsupplevelser alternativt utövandet som först prioriteras ned. Familjer har helt enkelt inte råd att låta sina barn delta i idrottsgemenskapen så som de skulle önska. För är alla barns och ungas rätt att ta del av idrott ett av de det mest prioriterade områdena. vill utforma en idrotts- och fritidspolitik som når alla. För att nå specifikt barn och ungdomar föreslår därför också en ny satsning med namnet Idrott på fritids, där ges i uppdrag att utforma ett projekt där idrotten blir en ännu tydligare del av fritidshemmens verksamhet. Det finns ca 400 000 barn inom fritidsverksamheterna, och vi vet att alla barn och ungdomar inte har en tradition eller en naturlig koppling till föreningslivet – ett föreningsliv som ju är ganska unikt för . Idrott på fritids är därför en bra arena för att nå en stor bredd av barn och ungdomar. Idrotten ger glädje och gemenskap och erbjuder viktiga vägar in i samhället. Den tidigare alliansregeringens reform Idrottslyftet innebar att idrotten tillfördes hela av regeringsinnehav för att bredda idrotten så att den skulle nå fler barn och ungdomar. Vi moderater vill nu ytterligare också initiera ett Handslag med idrottsrörelsen för en ökad integration, inkludering, en förbättrad folkhälsa och en social breddning av idrotten. Unga människor far tyvärr illa av orimliga krav. Missbruk, sjukdom och självskadebeteende är ett uttryck för detta. Vi moderater vill därför initiera ett samlat arbete kring det här samhällsproblemet för att inom ramen av ett utbyggt idrottslyft genomföra ett handslag för sunda kroppsideal. vill även inrätta en nationell fristående dopningsorganisation, ett så kallat Nado, detta för att all idrott ska vara inkluderade inom en och samma organisation gällande dopningsstöd. Så är inte fallet . Vi ser också stora vinster med att organisationen får en naturlig och viktig koppling till akademi och forskning. prioriterar kampen mot utanförskapet. Detta utanförskap avspeglar sig även i barns och ungdomars idrottande. De flesta barn i deltar i flera aktiviteter. Många föräldrar vittnar om svårigheter att begränsa dessa aktiviteter i ett allt större utbud. Dessa barn och ungdomar kommer inte sällan från utsatta socioekonomiska miljöer. anser därför att det bör tillsättas en utredning som kartlägger detta utanförskap. Idrottens språk är universellt och är inte begränsat av kultur, religion eller etnisk härkomst. står bakom en modern idrottspolitik som alltid tar sin utgångspunkt i att ge alla oavsett ålder samma möjligheter till idrottsutövande. Kultur, medier, trossamfund och fritid Forskning visar i vissa fall på en snedfördelning av ekonomisk tilldelning kopplat till kön. Vi moderater vill därför att en utredning initieras som belyser hur ekonomiska medel fördelas kopplat till kön och att förslag för att stärka jämställdheten inom svensk idrott presenteras. Folkhälsofrågorna får ett allt större fokus. Övervikt, fetma och psykisk ohälsa blir allt vanligare hos befolkningen, och här kan såväl idrotten som friluftssektorn bidra med förebyggande arbete. Satsningar på idrott och friluftsliv är därför väldigt kloka och mycket väl investerade medel. Jag är därför också otroligt stolt över att få berätta att i sin budget nu lägger hela 1,99 miljarder till idrottsrörelsen. Det är också 55 miljoner mer än regeringens anslag till idrotten. Avslutningsvis vill jag också ta tillfället i akt och tacka alla dem som bidrar med sina stora insatser inom idrottsrörelsen. Vi är stolta, vi ser, vi förstår och vi uppskattar de fantastiska och ovärderliga insatser som utförs. Ett stort och varmt tack till dem! Med den här hyllningen till idrottsrörelsens företrädare avslutar jag nu mitt anförande. 143 (SD): Runt om i vårt land finns det en mängd museer med olika inriktningar, men till skillnad från våra grannländer och saknar vi i ett nationellt kulturarvscenter där till exempel döva, syn- och hörselskadade kan ta del och även dela med sig av en samlad kunskap, kompetens, föremål och arkiv som visar vårt kulturhistoriska arv. Tillgänglighet är viktigt för oss alla på alla museer, men det är lika viktigt att det finns en plats för återberättandet av exempelvis de dövas historia och kulturarv. Ett samlat kulturarvscenter kan också fungera som resurs för övriga museer. För att få en bra uppfattning om behov och omfattning vill vi som ett första steg i ett synliggörande och tillgängliggörande av denna del av kulturarvet ge ett riktat uppdrag till och folkminnen att samla in och bygga upp en kunskapsbas för detta i samråd med Forum för levande historia. Det här är en del av vår ambition i att synliggöra och tillgängliggöra kulturarvet för alla. Därför föreslår vi ett anslag till ge institutet resurser för att utföra detta arbete. Vi ska bli världsbäst! Spel är kultur. Det är en kreativ näring som involverar allt från konstnärer till kompositörer och manusförfattare. Det är en modern kulturform som samspelar med användarna, och genom denna interaktion kan man berätta berättelser som användaren och spelskaparen författat tillsammans. har en stark kultur, och en rik historia, berättelser som även behöver återberättas för framtida generationer. Det är viktigt att få lära känna sin historia för att lära av den. Spelen utgör en unik möjlighet att uppleva och förmedla dessa berättelser. Kultur, medier, trossamfund och fritid Dataspelen kan på så vis dela ansvaret att förmedla vårt arv till nya generationer på de plattformar de befinner sig på . Därför avser vi sverigedemokrater att främja svenska berättelser i detta medium. Vårt mål är att den blomstrande spelindustri vi redan har ska kunna fortsätta sin framgångssaga och att ska befästa sin position som en av ledarna i den digitala spelvärlden. Vi föreslår att en plattform upprättas, eventuellt i formen av ett spelinstitut, för samverkan mellan stat och industri. ska verka för att synliggöra de hinder spelindustrin möter i och vara ett hjälporgan för att hjälpa branschen för samarbete med andra kulturella näringar och kulturområden. Det kan också bidra till att konst- och kulturskapare får fler och nya inkomstkällor. På så sätt kan vi bygga upp en stark infrastruktur för spelskapande som vidmakthåller vår position som världsledande spelutvecklarnation. Med detta, herr talman, ställer jag mig bakom yrkande. 144 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet om utgiftsområde 17 och avslag på alla reservationer. Historien visar att det är konsten och kulturen som bär demokratin och det öppna samhället, där vi får uttrycka oss själva och inte bli konformistiska. För oss socialdemokrater och för den grönröda regeringen handlar det om att odla ett fritt och frivilligt kulturliv och hävda yttrandefriheten. Människor har alltid skrivit, skapat, framfört musik och gestaltat upplevelser och tankar. 400 000 barn går vidare till musik- och . Frivilligt och söker de sig till olika kulturuttryck. Skolan, som är en plikt, är en betydande kulturinstitution och måste använda olika uttrycksformer för alla barn. kan vi se att folkbildningen, kulturen och idrotten har öppnat famnen i sina verksamheter när våra nya och framtida medborgare med olika bakgrund har kommit till . Inom idrotten har vi 20 000 föreningar, 650 000 ideella ledare och 3 miljoner aktiva. Kopplar man på friluftslivet finns det 5 miljoner i föreningslivet. Idrotten är en del av den svenska modellen. Den är självständig, demokratisk och öppen för alla. Men vilka är då våra utmaningar? Vem har inte någon kulturell röst ? Jag vill ge ett exempel. Vårt urfolk har påvisat ett underskott. , som var kulturhuvudstad 2014, då jag själv var politiskt ansvarig, tog upp frågan och synliggjorde den. Det samiska blev en bärande del av . Kulturpolitiken har ett val, och det är att lyfta dem som inte hörs och syns och våga stå upp för de valen även när det blåser. går anslagen till kulturen i hela nationellt genom staten , genom kommunerna och genom regionerna . Detta förutsätter dialog, samverkan och respekt från alla nivåer. Det är så vi kommer att bli starka. Där är kultursamverkansmodellen en del. betänkande om utgiftsområdet Kultur, medier, trossamfund och fritid visar att den förstärker demokratin i vid mening och vår förmåga och öppenhet för och till varandra. Om vi öppnar kulturen för fler ger det ökade möjligheter till bildning och lärande. Då kan man förstå sin samtid och historia bättre. Detta är kulturens styrka – att både utmana och utveckla oss själva och tillsammans med andra: mer kultur till fler. Kultur, medier, trossamfund och fritid Kulturen är inte skild från det övriga samhället. Kulturens långa synergier finns överallt och är starka inom forskningen och vetenskapen, för det innovativa klimatet, på exportmarknaden, för den ekonomiska utvecklingen och tillväxten, för olika yrkesgrupper och för nya arbetstillfällen. Jag brukar säga att design är fönstret in för att möjliggöra och nå ett hållbart samhälle. Kulturen är inget exklusivt för ett kulturutskott utan borde vara en angelägenhet och nödvändighet för alla politikområden. Genom att satsa mycket på kultur och förstå kulturens styrka kommer det att bli positivt för alla områden. Kultur är odling, brukar man säga. Det finns ingen färdig modell. Det finns ingen färdig formel, utan vi måste göra det tillsammans. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 Internationell samverkan betänkande 2016/17:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2016/17:1 delvis) 145 (M): ska vi behandla utgiftsområde 5, som handlar om internationell samverkan. Det handlar om hur ska samverka med andra och om hur vi arbetar inom ramen för internationella organisationer. Jag vill börja med att yrka bifall till den moderata reservationen om politikens inriktning. Demokratin, folkrätten och de mänskliga fri- och rättigheterna utgör hörnstenarna i utrikespolitik. De förvaltas bäst genom kraftfulla internationella institutioner och en stark internationell rättsordning, och det ligger i intresse att värna och främja dessa värden. Den oroliga värld vi ser omkring oss präglas fortfarande av ett ömsesidigt beroende men också av stor föränderlighet och osäkerhet. I dessa mycket osäkra tider går det inte att nog betona vikten av allianser och samarbete med likasinnade för att möta dagens men också framtidens utmaningar. På så vis försvarar vi också säkerhet, välstånd och intressen i den internationella politiken. Det fruktansvärda kriget i har snart pågått . Striderna mellan regeringens styrkor, rebellgrupper och Isil/Daish har krävt mer än 300 000 liv. Vi måste fördöma de oacceptabla attackerna mot skolor, sjukhus och humanitära konvojer. Vi måste verka för att få ett slut på våldet och arbeta för ett återupptagande av en politisk process för att få en lösning. Men det gäller också att ställa dem som är ansvariga inför rätta. Det kan inte få råda straffrihet, inte heller i . Läget i är också allvarligt. uppgav FN att 68 000 personer flytt från den irakiska staden och att Isil/Daish var helt omringat i staden. Och rapporterade man om att halva östra är intaget. Även om dessa rapporter pekar på vissa framgångar återstår svåra prövningar i kampen mot terrorismen och i kampen för att få ett fredligt . måste kunna ta på sig en ledande roll i arbetet för att motverka terrorismen och det urskillningslösa våldet. Den ryska aggressionen mot fortsätter. Konflikten – eller rättare sagt – utmanar hela den europeiska säkerhetsordningen. Det har lett till att närområde har blivit mer osäkert. EU och måste var eniga och tydliga i sina ställningstaganden gentemot . Vi kan inte acceptera ett så aggressivt agerande, och vi kan inte acceptera den bristande respekt för staters suveränitet och för internationell rätt som visar. Det som tidigare kunde etiketteras som försvarspolitik, säkerhetspolitik, klimatpolitik och kanske antiterrorpolitik är delar av samma helhet. ska ha förmågan att både förebygga och hantera de kriser vi ställs inför och göra det tillsammans med andra. Det kräver att vi för en sammanhållen utrikes‑, försvars- och säkerhetspolitik som syftar till att värna det öppna samhället. Men för att vi ska få genomslag för vår utrikespolitik måste vi söka dialog med likasinnade länder, främst inom EU men naturligtvis också inom FN. folkomröstning om ett utträde ur EU har ställt frågan om EU:s framtid på sin spets. Det ser ut som att det finns många som just nu ifrågasätter hela Europasamarbetet. Men för oss är det ett tydligt faktum: För att kunna motverka alla de här hoten och nå lösningar måste vi träget fortsätta att arbeta för att samarbetet inom EU ska bli bättre och starkare. Det ligger nu ett stort ansvar på regeringen att prioriterar arbetet inom EU, så att EU också kan bli en bättre global aktör. Det transatlantiska samarbetet är centralt, oavsett vem som är president i .