prot · H40911 · 2016-09-29 00:00:00 — Det som syns i statistiken är att de nyanlända ungdomar som ännu inte har ett personnummer naturligtvis ligger väldigt dåligt till. Här satsar regeringen till skillnad från fortsatt mycket stora summor på kommunerna, så att de ska kunna anställa fler, liksom på yrkesvux och på den typen av komvux som särskilt kan stödja de nyanlända. 63 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag noterar att vi båda är glada över att betygen har vänt vad gäller många elever. Men för dem som står allra längst bort och har svårast att klara skolan går det riktigt dåligt. Där känns det som om statsrådet inte tar detta på allvar. Därför undrar jag: Vad gör man egentligen i regeringen för att fler nyanlända ska klara sig vidare till gymnasiet? 64 Statsrådet (MP): Regeringen satsar mycket på snabbspår för nyanlända. Särskilt för alla de ungdomar som har kommit och som inte har klarat den svenska måste vi naturligtvis ha extra insatser. Där kanske yrkesvux eller någon annan typ av utbildning som ingår i det stora kunskapslyft som regeringen har satsat på kommer att ge resultat. Jag kan konstatera att budgetmotion på skolområdet är väsentligt mindre. 65 LAWEN REDAR (S): Min fråga går också till biståndsminister . påbörjades det som skulle vara en vapenvila mellan den syriska regimen och delar av den väpnade oppositionen. Hjälpkonvojerna stod redo för att ta in mat, vatten och andra förnödenheter till särskilt utsatta områden och städer i , där människorna är omringade och isolerade. Det är helt uppenbart att humanitär rätt inte gäller och att nödsändningar har blivit måltavlor i det här kriget. Den värsta attacken skedde mot en konvoj som hade nödhjälp till över 78 000 människor. Min fråga är: Hur påverkar den här händelseutvecklingen bistånd till ? 66 Statsrådet (MP): Tack, Lawen Redar, för frågan! Vi är chockerade och tar med full kraft avstånd från de fruktansvärda brott mot humanitär rätt som sker mer och mer i världen. Det som skedde mot hjälpkonvojer med biståndsarbetare och humanitära arbetare är fullständigt avskyvärt. är en av de största givarna till FN:s humanitära system. Vi ger också till Röda Korset och andra organisationer, där människor med sina egna liv som insats ger till dem som är allra mest utsatta. Vi arbetar inom FN och också med diplomatiska medel för att stärka den humanitära rätten. Vi kan konstatera att det finns allt fler icke-statliga aktörer som är inblandade i konflikter, exempelvis Isil, som inte respekterar den humanitära rätten, men även stater. 67 LAWEN REDAR (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det som är nödvändigt nu är också att säkra att det svenska biståndet inte hamnar i fel parters händer – de parter som begår dessa överträdelser och krigsbrott i . Hur kan säkerställa att vårt bistånd hamnar i rätt händer? 68 Statsrådet (MP): arbetar via kanaler där det finns övervakningsmekanismer, så att det aldrig ska kunna hamna i fel händer. Men det är klart att krigets logik är fruktansvärd. Vi kan aldrig någonsin hundraprocentigt garantera att en hjälpkonvoj inte blir kapad eller beslagtagen av någon stridande part. Detta har hänt i historien, och det kommer att fortsätta hända, men det kan inte stoppa oss från att hjälpa människor. 69 PER RAMHORN (SD): Min fråga går till statsrådet . Väntetiderna inom vården växer nu och är extremt långa. De har drastiskt ökat . Var tredje patient har väntat än vårdgarantins för att få sin operation eller behandling. är vårdgarantins måluppfyllelse av samtliga diagnoser, men för många – även livsviktiga – är man nere på . Jag ska ta några exempel. Medianväntetiden för män som drabbas av aggressiv prostatacancer är från diagnos till behandling nästan . Det innebär att nästan hälften av patienterna får vänta ännu längre. För sedan kunde vi ta del av en oerhört tragisk händelse där en ung människa valde att ta sitt liv. Han hade då väntat för att få komma till psykiatrin. Jag vill påstå att de växande kötiderna är en total katastrof, först och främst för patienterna i fråga men också för tilltron till den svenska sjukvården. Min fråga är: Vad kommer statsrådet att vidta för åtgärder för att vända denna katastrofala utveckling? 70 Statsrådet (S): Låt mig börja med att säga att jag helt delar Per Ramhorns uppfattning att detta är väldigt bekymmersamt för den svenska vården. Det som regeringen gör är, förutom generella anslagshöjningar till kommuner och landsting och riktade satsningar till landstingen i form av professionsmiljarden och satsningar på kvinnors hälsa, också åtgärder som direkt riktar sig till de sjukaste patienterna för att minska köerna inte minst inom cancervården. Vi håller just nu tillsammans med kommuner och landsting på att bygga ut ett system med standardiserade vårdförlopp som kraftigt ska minska ställtiderna från det att man har fått misstanke om en cancertumör till dess man kommer i behandling. Systemet har redan provats i och med goda resultat. För denna satsning tillför vi 2 miljarder . 71 PER RAMHORN (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Många av era satsningar tror jag är bra, men jag tror inte att åtgärderna kommer att räcka på långa vägar. Flera andra länder har kortare vårdköer, bland annat , som du nämnde. Där hålls ventegarantien, som det heter där, i de flesta fall. Deras väntegaranti är på en månad även för mindre allvarliga sjukdomar. 70 veckors väntan på en höftled, som det är här i , är helt otänkbart i . Där gäller i snitt. 72 Statsrådet (S): Som sagt tror jag att detta problem måste angripas från många håll . Jag tror att två underliggande orsaker är dels brist på viss nyckelpersonal, bland annat specialistsjuksköterskor, dels att man behöver uppdatera sina rutiner och sin organisation. Jag besökte i län, som har lyckats väldigt väl med att korta väntetiderna och också fördubblat antalet operationer . Det var väldigt intressant. Miljö- och klimatsatsningar i budgeten 73 (MP): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Det är den rödgröna regeringen presenterade sin budget. Personligen var jag mycket glad åt den, och det var glädjande stora satsningar inom klimat- och miljöområdet. Men det har också förekommit ganska mycket kritik och skriverier om att de flesta satsningarna ligger bortom valet . Min fråga till statsrådet är om detta stämmer. 74 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Den rödgröna regeringen är oerhört stolt över att ökningarna i miljö- och klimatbudgeten är , och då talar vi om ökningen fram till . Det är alltså inga satsningar som den här ökningen handlar om, utan ökningen ser vi om vi jämför med genomsnittet av allianspolitiken på miljö- och klimatområdet och miljöministerns budget. Den är större . Sammanlagt kommer regeringen att satsa 25 miljarder på miljö- och klimatinsatser under den här mandatperioden. När vi sedan gör budgetpresentationer gör vi också presentationer av vad vi tänker oss för satsningar längre fram. Det finns alltså också satsningar som är högst väsentliga. 75 (MP): Jag tackar så jättemycket för svaret, statsrådet ! Jag undrar: Hur kommer människor att märka dessa satsningar i sin vardag? Vad blir effekten för alla oss här ute? 76 Statsrådet (MP): Två av satsningarna, Klimatklivet och stadsmiljöavtalen, är sådana satsningar som direkt får verkan ute i kommuner och regioner i hela landet. Vart jag än reser – jag var i i går – har pengar från Klimatklivet gjort att man kan investera i laddstolpar för elbilar och biogasanläggningar, så att vi kan ställa om till en fossilfri fordonsflotta. Man har i också satsat på världens första klimatsmarta datahall. Lagstiftning om transporteffektiva fordon 77 (C): Min fråga är till infrastrukturminister . Vi har tidigare diskuterat transportsektorn och dess miljöpåverkan. Det finns väldigt stor miljö- och samhällsnytta att ta till vara genom att möjliggöra transporter med tyngre, längre och mer transporteffektiva fordon på det svenska väg- och järnvägsnätet. som man då nyttjar ledig kapacitet – den utnyttjas optimalt – minskar klimatgasutsläppen dramatiskt. Konkurrenskraften och betalningsförmågan för goda sociala villkor växer också med en ökad transporteffektivitet. En rad studier visar att detta är en lågt hängande frukt om man har ambitionen att öka transporteffektiviteten och få bättre sociala villkor och en bättre miljö på godssidan. Jag har då en fråga till statsrådet . Det ligger i princip en färdig lagstiftning när det gäller tunga lastbilar, . Vad hindrar statsrådet från att lägga fram en proposition eller en förordningsskrift så att detta blir verklighet? 78 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Ja, det här är ju en del av hur vi totalt sett ska ställa om transportsektorn för att den ska bli mer hållbar för framtiden. Där behöver vi jobba med en lång rad olika åtgärder. Vi behöver bygga ut infrastrukturen. Vi behöver vårda den infrastruktur vi har. Vi kommer att behöva ha styrmedel som gör det mer fördelaktigt att välja mer klimatsmarta alternativ. Men vi behöver också ägna oss åt att effektivisera de transporter som sker. pekar väldigt tydligt i sin underlagsrapport till regeringen på att man ytterligare behöver förstärka fyrstegsprincipen i planeringsarbetet. Det handlar om att i första hand se om behovet kan tillgodoses på ett annat sätt, och sedan går det hela vägen upp till att man, så att säga, bygger ny infrastruktur. Att göra de här effektiviseringarna av befintliga transporter är ett väldigt bra sätt att minska transportarbetet utan att minska transporterna som sådana. Vi har redan vidtagit åtgärder för längre tåg. 79 (C): Jag väljer att tolka ministern positivt intill dess att jag har bevisats om motsatsen. Det tycker jag är en god princip. Det finns också stora vinster att göra med längre fordonskombinationer. Just nu pågår ett enda försök – det är i norra , i – med en 30-meterskombination. De väntar just nu på tillstånd från regeringen att fortsätta. Annars upphör försöket . Det vore djupt tragiskt för svenskt näringsliv, svensk fordonsindustri och de industrier och företagare som har investerat stora pengar i att utveckla modern och smart teknologi. När kommer tillståndet? 80 Statsrådet (S): Vi har redan vidtagit åtgärder för att längre och tyngre tåg ska kunna trafikera det svenska järnvägsnätet. Det är viktigt inte minst för kopplingen till övriga . Men vi tittar naturligtvis också på hur vi kan effektivisera lastbilstrafiken. I stora delar av landet är det inte möjligt att köra gods vare sig på tåg eller på sjö, även om vi gärna ser en överflyttning. Vi ska däremot se till att de åtgärder vi vidtar inte innebär en överflyttning från sjöfart och tåg till väg. Därför behöver vi vara lite noggranna när vi genomför förändringar. 81 (L): Jag har också en fråga till infrastrukturminister och transportminister . Vi är naturligtvis helt överens om att vi måste ha fokus på underhåll av befintlig infrastruktur, inte minst järnväg. Det var också – vi kan se på det lite historiskt – en väldigt stor inriktning för Liberalerna och Alliansen –2014. Ska vi vara historiskt korrekta fördubblades faktiskt underhållet till järnväg under den tiden, från knappt 4 till lite drygt 8 miljarder. Det ser vi frukten av . Vi som åker tåg märker att det jobbas väldigt mycket. Det kan man uppleva som ett hinder på kort sikt, men det är naturligtvis positivt i en annan bemärkelse. Men ligger det stora satsningar i budgeten – det nämndes tidigare. Men de ligger väldigt långt fram. Tyngden ligger på 2019 och 2020. Då kan man tänka: Det är en annan mandatperiod, och förhoppningsvis är det en annan regering. Vilka är tankegångarna i fråga om att det ligger så långt fram? 82 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Regeringen har inte väntat med att göra stora insatser till nästa mandatperiod. Vi lade tvärtom redan i vår första budget 1,24 miljarder mer till järnvägsunderhåll. skedde det olyckliga att den budgeten inte gick igenom, men vi lyckades ändå skrapa ihop hälften av det. Åren efter det har vi lagt 1,34 miljarder ytterligare till järnvägsunderhåll. Det är rejäla pengar, och de gör god nytta ute i vårt järnvägssystem. Sedan tror jag att vet att infrastruktur planeras i form av att man lägger nya ramar för nästa planperiod. Det innebär att när vi tittar framåt bygger vi naturligtvis på ett antagande om hur vi tänker oss att ramarna för nästa planperiod ska se ut. Det har vi svårt att påverka innevarande period. Men i de budgetar vi har lagt fram har vi tillfört medel till järnvägsunderhåll, och vi fortsätter att göra så. 83 (L): Jag får tacka för detta klarläggande. Men i den allmänna diskussionen talas det ändå om dessa satsningar. Jag gick upp här för att jag känner att det blev en felaktig historiebeskrivning när det i debatten talades om att det inte hade varit något järnvägsunderhåll . Faktum kvarstår: Alliansregeringen och Liberalerna fördubblade järnvägsunderhållet . 84 Statsrådet (S): Ja, och det var bra att ni till slut vaknade upp ur törnrosasömnen, där finansministern hävdade att vi hade överinvesterat i järnväg, och att ni till slut insåg att det behövdes åtgärder. Vi är glada för det. Vi fortsätter på den inslagna vägen och ökar ambitionsnivån ytterligare, för det behöver svensk järnväg. Villkoren för EU:s bistånd till 85 HANS (V): Min fråga går till statsrådet . arrangerar EU och ett gemensamt toppmöte i . Det är ett viktigt möte, för säkerhetsläget i försämras. Det blir allt svårare för biståndsorganisationer att verka, och vi ser att många av de framsteg som har uppnåtts genom civila biståndsinsatser nu hotas. I går publicerade ett läckt så kallat icke-papper från kommissionen, där det framgick att EU vill använda sitt bistånd till för att utpressa regeringen i när det gäller att ta emot deporterade flyktingar. Om inte tar emot 80 000 deporterade afghanska flyktingar från EU hotar EU med att dra in biståndet till ett av världens fattigaste länder. Jag vill därför fråga statsrådet och ministern för internationellt utvecklingssamarbete om stöder kommissionens icke-papper. Är den beredd att minska stödet till utbildning av barnmorskor, stödet till flickors skolgång och stödet till vårdcentraler på landsbygden om den afghanska regeringen inte tar emot än fler deporterade flyktingar? 86 Statsrådet (MP): Här vill jag vara väldigt tydlig. villkorar inte bistånd på det sättet. är det största biståndsland som har samarbete med – utvecklingssamarbete. Vi har redan gjort en utfästelse som är den längsta som något givarland har gjort i fråga om : ända . Det är viktigt, ser vi, för att bygga upp ett stabilt samhälle. Tyvärr ser vi nu att säkerhetsläget är sämre sedan trupperna drog sig tillbaka. Och inte minst ekonomin har gått väldigt mycket sämre när de stora utländska trupperna har dragit sig tillbaka. Här behöver vi finnas kvar för att långsiktigt förebygga att människor tvingas fly på grund av krig eller kanske av ekonomiska skäl, att de faktiskt inte kan överleva i det egna landet. är mycket engagerat i , och civilsamhället är aktivt. Och det kommer vi att fortsätta att vara. 87 HANS (V): Jag tackar statsrådet för det mycket tydliga svaret. Jag hoppas att statsrådet nu är beredd att agera på EU-nivå för att EU inte ska villkora sitt bistånd till . Både jag och har besökt . Efter mitt besök i landet kan jag inte se hur regeringen i ska ha förmåga eller kapacitet att erbjuda deporterade flyktingar säkerhet och en medmänsklig tillvaro. Delar min bild, eller anser att den afghanska regeringen har kapacitet och förmåga att ta emot 80 000 deporterade flyktingar från EU? 88 Statsrådet (MP): Ja, det stämmer att jag har varit i och samtalat med civilsamhällesorganisationer, regeringen och myndigheter på olika nivåer. Det är ett land som har väldigt stora utmaningar, inte minst säkerhetsutmaningar nu när talibantrupper faktiskt avancerar. Det är svårt. är det klart att asylrätten ska gälla. Varje land har ett ansvar för sina medborgare, men att deportera … Regeringens satsningar på kultur och hälsa 89 (M): Här byter vi ämne fort. Min fråga går till sjukvårdsminister . Alliansregeringen satsade väldigt mycket på att samverka mellan olika departement. Jag jobbar vanligtvis med kulturfrågor, men samarbetade sjukvårdsministern med kulturministern väldigt effektivt. Lyckade exempel är Skapande skola och även Idrottslyftet. Sjukvårdsministern har varit väldigt aktiv i debatten gällande barns rörelse och att det är viktigt att röra på sig. Min fråga till statsrådet gäller kultur och hälsa. Vilka satsningar tänker regeringen utarbeta för kultur och hälsa? Vi kan använda kulturen till väldigt mycket för ökad hälsa i befolkningen. 90 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Jag håller helt med om att kultur är något oerhört viktigt för hälsan. Inte minst vet vi från senare års forskning att människors status i samhället – hur man ser på sig själv och omgivningen samt inflytande över både närmiljön och samhället i stort – är avgörande för hälsostatusen. Detta gäller inte minst i fråga om förväntad medellivslängd. Regeringen gör ett flertal satsningar på kultursektorn. En av de mest omdebatterade har varit gratis inträde till statliga museer – en fantastisk reform som erbjuder inte minst barn och unga från mindre bemedlade hem möjlighet att kunna ta del av vårt rika, fantastiska kulturarv. Vi gör också satsningar i skolan och på och har ett brett anslag för att kulturen ska komma så många människor till del som möjligt och bland annat bidra till bättre hälsa. 91 (M): Tack för svaret, statsrådet, även om jag inte fick något svar på frågan! Fri entré på museer gagnar självklart stockholmare och tillresta men inte andra människor i vårt land. Men kultur och hälsa var frågan, till exempel kultur för äldre. Vi i alliansregeringen avsatte avsevärda summor för att äldre skulle få behålla sina förmågor med hjälp av kultur. Vi hade också kultur på recept. Tänker man göra någonting? 92 Statsrådet (S): Jag tycker nog, , att jag har svarat på frågan! Det är klart att de kultursatsningar som regeringen gör har många olika syften. Ett av dessa syften är öka människors välbefinnande och därmed också förbättra hälsan. Jag tycker att vi måste se det breda hälsoarbetet på precis det sättet. Hur kan vi samordna det vi gör inom olika sektorer för att bidra till en bättre hälsa i befolkningen? Det är regeringens målsättning. Digitaliseringens betydelse för hälso- och sjukvården 93 (M): Det händer mycket inom digitaliseringen, inte minst på de områden som statsrådet ansvarar för. Det är av stor betydelse för effektiviteten – och även för den framtida finansieringen av välfärden – att vi nyttjar ny teknik på bästa sätt och att man i offentlig verksamhet arbetar så smart som möjligt. Därför är det med viss besvikelse jag noterar att regeringen i sin budgetproposition inte verkar ha några konkreta förslag för att säkerställa att inte bara har en vision, utan att det också finns en realistisk möjlighet att verkställa den. Samarbetet med Kommuner och Landsting är viktigt, men behövs en nationell handlingsplan så att det som måste samordnas och tas tag i nationellt också hanteras på det sättet. Jag vill därför fråga statsrådet: jag missat någonting i budgeten? Om inte – hur anser att vi kan nyttja digitaliseringens möjligheter för att främja god kvalitet och förbättrad effektivitet inom hälso- och sjukvården liksom inom omsorgen? 94 Statsrådet (S): Svaret på första fråga är: Ja, hon har missat någonting i budgeten! Vi avsätter bland annat pengar till en professionsmiljard. Ett av tre prioriterade insatsområden är just e‑hälsoarbetet. Jag håller helt med . Om vi kan förbättra e‑hälsan inom den svenska hälso- och sjukvården har vi inte bara en stor effektivitetsvinst att göra, utan vi kan också värna patientsäkerheten och ta till vara resurser – bland annat personalresurser – på ett mycket bättre sätt. Regeringen håller just , tillsammans med SKL, på att ta fram en ny styrmodell för e‑hälsoområdet. Vi håller också på att ta fram en ny handlingsplan som konkret ska stipulera vilka steg som ska tas för att uppfylla visionen om att vi 2025 ska vara det land som bäst tar till vara digitaliseringens möjligheter inom sjukvården. Vi gör också konkreta lagförändringar. Jag hoppas att kunna presentera en lagförändring som innebär att vi får på plats en gemensam läkemedelslista, någonting som efterfrågats inom den svenska vården. 95 (M): Jag hittade dessa och några andra fina ord, men i budgetdokumentet gav ordet digitalisering bara fyra träffar. Det ändrar heller inte det faktum att det även handgripligen måste hända saker. Om socialdemokrater och miljöpartister inte ens tänker ta fram en nationell handlingsplan, hur ska då arbetet ske och samordnas? Därutöver genomförs många relevanta projekt framgångsrikt ute i landet, men man går sedan inte vidare med implementeringen nationellt. Hur ämnar statsrådet säkerställa att det sker? 96 Statsrådet (S): Jag tror inte att man kan basera sin kritik mot regeringen på en textsökning i ett dokument, utan man måste faktiskt se på det vi har producerat. Det vi har gjort är – förutom att antal överenskommelser med Kommuner och Landsting där vi har tillsatt pengar – att vi har aviserat att det kommer en konkret handlingsplan i närtid. Vad jag förstår är detta precis vad efterfrågar, så jag uppfattar det som att vi är överens om både digitaliseringens möjligheter och behovet av att snabbt agera. Humanitär hjälp till barn på flykt 97 (S): Min fråga går till biståndsminister . Vi vet alla att läget i världen är förfärligt på många sätt. Många människor är på flykt, och det är framför allt många barn som lider. I höstbudgeten finns en viktig satsning för att hjälpa barn på flykt , vilket gör mig väldigt stolt. Men kan biståndsministern berätta lite mer om vilka specifika satsningar man har tänkt göra? 98 Statsrådet (MP): Behovet av humanitär hjälp har ökat lavinartat . FN:s appeller har bara besvarats till knappt hälften. I regeringens höständringsbudget som vi nu lämnat in kunde vi särskilt avsätta 2 ½ miljard till humanitära ändamål, varav en halv miljard specifikt till . är den organisation som bidrar till skolgång i flyktingläger och till flyktingbarn. Hälften av världens alla flyktingar är barn, medan en tredjedel av världens befolkning är barn, så proportionellt sett är andelen barn i flyktingpopulationen större än i populationen som helhet. Det är särskilt viktigt att vi ser till att inte förlora dessa generationer av barn. 99 (S): Tack, statsrådet! Jag undrar också om det finns några särskilda tankar om hur man ska hjälpa barn på flykt att kunna gå i skolan. Vi har sett, åtminstone i min hemkommun , hur otroligt viktigt det är för barn som slitits bort upp ur sin vardag att få komma in i något slags normalitet och att få fortsätta sin undervisning. Har regeringen sådana satsningar? 100 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. I och med att de humanitära appellerna är så underfinansierade – och här är ett av de tio länder i världen som står för av den humanitära finansieringen – börjar man med tält, skydd, filtar och mat. Utbildning och sociala insatser kommer längre ned på listan. Därför har vi särskilt gett pengar till . Det är den organisation som bidrar med utbildning i flyktingsituationer. Inne i är det dock svårt. 101 (M): Min fråga går till statsrådet . I början av den här månaden skrev tidningen att ministern inte vill se obligatoriska tbc-tester på asylsökande. Detta uttalande gjordes i samband med att spridning av tuberkulos upptäckts på ett hem för ensamkommande flyktingbarn. Det visade sig att flertalet av dem som testats positivt inte hade genomgått någon hälsoundersökning eller andra tester vid ankomsten till . Att smittbärare placeras tillsammans med friska i boenden är knappast lämpligt ur smittskyddssynpunkt. Därför lyder min fråga till statsrådet: åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka andelen som genomgår hälsoundersökningar, så att vi på ett tidigt stadium kan fånga upp potentiella smittspridare? 102 Statsrådet (S):