prot · H40913 · 2016-10-12 00:00:00 — Det vi ser i just nu är en av de bortglömda konflikterna, som jag som ansvarig för biståndet prioriterar. Vi måste jobba förebyggande för att inte fler länder ska ramla isär på samma sätt som vi har sett i , och Sydsudan. Listan kan göras oerhört lång. Vi får inte bara titta på de konflikter och flyktingkatastrofer som för tillfället är i rubrikerna. Vi måste också jobba långsiktigt med det som sker lite undanskymt men som vi snart kan se blossa upp. Jag är rädd att situationen i är en sådan konflikt. 83 (V) replik: Om man menar allvar med att vi inte ska exportera vapen till diktaturer och till länder som använder vapnen mot civilbefolkningen borde vara helt uteslutet för någon som helst form av vapenexport från . Det är viktigt att göra åtskillnad i det avtal som fanns om vapensamarbete. Det handlade primärt inte om vapenexport, utan det var något annat som ingick i det. Men frågan ska avgöras, och förslagen ska läggas fram. Jag undrar vad tycker. Kommer ni att säga nej till en lagstiftning som innebär att vapenexporten till ett land som kan fortsätta? Där saknade jag ett tydligt svar. 84 Statsrådet (MP) replik: För är det viktigt att vi gör skillnad på riktigt. Vapenlagstiftningen och exportlagstiftningen ses över i ett brett parlamentariskt arbete. Här har vi arbetat mycket hårt för att vi ska få så starka skrivningar som möjligt för att omöjliggöra export till diktaturer som exempelvis . Här är vi tydliga med att det är vår absoluta övertygelse att inte ska exportera till diktaturer eller till icke-demokratiska länder som kan använda vapen mot oskyldiga människor. Vad vi kämpar för i regeringen, och har gjort i opposition, är exakt detta, men det måste också komma lagstiftning på plats som fungerar och kan tillämpas. Jag tror inte att jag kan vara tydligare än så. 85 (L) replik: Jag vill prata tåg. Det finns en målkonflikt för varje sittande regering – jag vet eftersom jag själv satt med dessa konflikter – när det ska satsas på infrastrukturpropositionerna. Ska man bygga nya saker, eller ska man underhålla det som redan finns? Det är målkonflikten. Det är mycket roligare som statsråd och kommunalråd att klippa band för nya spår och nya vägar och att ta nya spadtag än att pytsa in pengarna i att underhålla det som redan finns. Om man gör den prioriteringen kommer dock i längden det som redan finns att funka. Det vet vi alla. Alliansregeringen höjde anslagen till drift och underhåll. Vi sa delvis nej till en del nya projekt. Frågan är nu vad den nya regeringen gör. Då ser jag att ett av allra viktigaste vallöften var att tågen ska komma . Jag har med mig här en artikel skriven av före valet. Det är klart att ingen regering kan lova fullt ut att en tidtabell ska hållas, men vad lovar är en kraftigt ökad nivå på drift och underhåll av järnvägen. Det är vad det handlar om. Man vill skjuta till mer pengar över i statsbudgeten eftersom det har byggts upp en stor skuld av uteblivet underhåll och så vidare. Det är fullt av sådana formuleringar. Då kommer facit när generaldirektör i går utvärderade regeringens politik på området som har lagts fram. Hon säger: ”I princip kan vi säga att vi har fått det vi behöver för att klara att hålla statusen, men inte att ta hem det eftersläpade underhållet.” Så sa generaldirektör till TT i går. Varför sviker ni ert vallöfte? 86 Statsrådet (MP) replik: Tack, , för att du vill prata miljö och järnvägar. Jag kan bara konstatera att med er miljöbudget och klimatbudget skär ni ned var fjärde krona som vi satsar på miljön och klimatet. Ni tar bort hela Klimatklivet. Ni tar bort stadsmiljöavtalen som möjliggör kollektivtrafik, det vill säga att gå över från bilköer till bussar, tunnelbana och kollektivtrafik även på landsbygden. Regeringen har lagt fram en infrastrukturproposition som tillför 100 miljarder till infrastruktur i . Det är en mycket stor satsning. I den har vi angivit att vi vill se järnvägsunderhåll som en av de absolut främsta prioriteringarna. Vi ökar järnvägsunderhållet . Det är för att tågen ska kunna gå . Det är för att vi ska rusta upp järnvägsbanor runt om i hela . Det är för att människor ska kunna välja tåget och klimatsmart kollektivtrafik i stället för att sitta i bilar. är emot höghastighetstågen. Det är en anmärkningsvärd sak – på tal om vallöften. Alliansen stod med spadar och hjälmar och talade om att de tågen var framtiden. Det anser den här regeringen är framtiden. Med hjälp av den kraftigt utökade ramen i infrastrukturpropositionen gör vi det möjligt att påbörja arbetet med höghastighetstågen. Just nu är det fullt på spåren. Vi måste kunna flytta över gods från långtradare till järnvägstrafik, och fler människor måste kunna förflytta sig på ett modernt sätt mellan , och och vidare ut i . 87 (L) replik: Jag hörde mycket, men jag hörde inte svaret på min fråga. generaldirektör sa i går att de anslag som ni ger till drift och underhåll av järnvägen i räcker till att vidmakthålla den eftersläpande nivån, men de kommer inte att ta igen eftersläpningen – vilket ni lovade i valrörelsen. Jag upprepar min fråga: Varför sviker ni vallöftet? 88 Statsrådet (MP) replik: Jag kan konstatera att fortfarande har att komma in med en åtgärdsplanering där man noggrant kan analysera vilka åtgärder som kan vidtas i närtid och på . Att vi tillför 100 miljarder till infrastrukturplaneringen kan knappast innebära att man inte ska kunna underhålla järnvägen. När vi specifikt anger att järnvägsunderhållet ska öka kan det knappast innebära att det kommer att minska. Vi får helt enkelt invänta myndighetens mer formella svar innan vi kan göra en bedömning. Regeringens viljeinriktning – vilket är mer än vad man kan säga om Liberalernas – är att det ska finnas höghastighetståg och att det ska satsas på modern järnväg och underhåll i hela landet så att vi faktiskt kan leva upp till , så att trafik kan flyttas från vägar till järnväg och klimatsmarta transportmedel. Det är framtiden, ! 89 (KD) replik: skulle polisen kontrollera ett fordon i i . Det skulle vara ett rutinuppdrag en vardagsnatt, men poliserna som arbetade den natten skulle snart själva få reda på att det inte längre finns något som kan kallas vardag och rutinuppdrag. När de lämnade parkeringsgaraget kastades stenblock och lastpallar mot dem. Poliserna klarade sig som tur var oskadda, och de agerade snabbt – de grep en misstänkt gärningsman. Men då, herr talman, dök ett tjugotal personer upp och fritog den misstänkte som hade gripits av polisen. Så här kan det se ut. Kriminella gäng mer eller mindre tar över på plats efter plats i landet . I 14 bostadsområden som är särskilt prioriterade sätter kriminella spelreglerna. Gängen börjar ta kontrollen. Här krävs givetvis breda satsningar på förebyggande arbete, åtgärder som leder till att fler kommer i jobb och satsningar på skolan, civilsamhället och familjen. Men en avgörande fråga, herr talman, är att polisen måste ha de resurser som krävs. Vi kristdemokrater vill anställa 2 000 fler poliser och 500 civilanställda för att avlasta polisen och få ut fler som kan arbeta i yttre tjänst. Vi vill fördubbla insatsstyrkan, höja polislönerna och förbättra arbetsvillkoren för att få stopp på att så många inom polisen slutar. Regeringen som är vice statsminister i hävdar att den satsar på polisen, men alla större satsningar ligger efter nästa val. Ni skjuter era satsningar framför er. Det är ett svek mot dem som drabbas. Det är ett svek mot de poliser som behöver fler kollegor. Min fråga till vice statsminister är: Varför skjuter ni satsningarna ? 90 Statsrådet (MP) replik: Jag vill börja med att tydligt konstatera att vi är helt överens om att det måste finnas lag och ordning och trygghet och säkerhet i och i världen i övrigt. Vi gör ett mycket seriöst arbete för att förstärka polisens resurser. Vi ser också över hur polisorganisationen ska kunna förbättras ytterligare. Det som förvånar mig något i de stora ord som kommer från är att ni vill satsa mycket men inte talar om hur mycket ni vill satsa på att sänka skatterna. 29 miljarder blir det sammanlagt, och tillsammans med era allianskollegors blir skattesänkningarna 80 miljarder. Det är klart att då måste ni skära ned på andra saker. Bland annat tar ni bort välfärdsmiljarderna till kommunerna – 10 miljarder som de kan använda till skola, äldreomsorg och alla de insatser som behövs för att stärka de människor som upplever ett stort utanförskap. Där behöver vi fler sociala satsningar för att jobba förebyggande, exempelvis så att ungdomar inte faller in i kriminalitet. Det här är nog så viktigt att ta med i beräkningarna när vi talar om det ökade våldet, som är helt fruktansvärt och som vi givetvis totalt tar avstånd ifrån. Ni skär också i bemanningssatsningen för äldreomsorgen med era skattesänkningar. Det är sådant som skapar otrygghet i samhället, skulle jag vilja säga. Den här regeringen satsar på att bygga det gröna samhället, och det ger trygghet, säkerhet och framtidstro för det här landet. 91 (KD) replik: Jag kan lugna med att vi har en palett av åtgärder och satsningar på äldreomsorgen. Vi föreslår en äldreboendegaranti som vi har finansierat i vår budget. Men det kommer inte att lösa problemen i de 14 prioriterade områdena. I var tredje kommun anlitar man säkerhetsbolag för att kunna upprätthålla lag och ordning och trygghet på offentlig plats. Rekordmånga poliser slutar, förtroendet för myndigheten sjunker och antalet uppklarade brott är det lägsta . 10 miljarder i välfärdssatsningar till kommunerna kommer inte att lösa de problem som vi diskuterar här i partiledardebatten. Vi sparar inte på polisen; vi satsar. Vi lägger nära en halv miljard mer på polisen jämfört med regeringen eftersom utmaningarna är så stora. Kommunpolitiker över hela landet ropar nu efter fler synliga poliser som arbetar lokalt och finns på plats för att öka tryggheten. Är det inte dags att börja lyssna på de kommunpolitikerna, ? 92 Statsrådet (MP) replik: Vi lyssnar på kommunpolitikerna. De är väldigt glada över de 10 miljarderna som inte är öronmärkta och som kommunerna kan använda till de insatser som de bäst behöver – i skolor, i äldreomsorgen eller vad det nu må vara. Det är anmärkningsvärt att inte vill ge kommunpolitikerna friheten att stoppa pengarna i de hål där de bäst behövs. Utanförskapsområdena ökade under era i regering. Det är det vi tyvärr ser resultatet av . Klimatet har hårdnat både för dem som känner sig utanför och för dem som är inne. Det har ni bidragit mycket till genom att sänka skatterna och göra det sämre för dem som har det sämst ställt. Och den politiken vill ni fortsätta med – 29 miljarder mindre i skatteintäkter blir det med er budget. Ni tar dessutom bort mest av alla från miljö- och klimatbudgeten, ni som vill värna om skapelsen. Det är dåligt. 93 (C): gör sig omvärlden påmind. Vi kan se hur hagelstormar av bomber har förvandlat i till helvetet på jorden. Bilder som kablas ut därifrån skär i hjärtat. Människor drivs på flykt mot ett lamslaget där populister firar segrar på förnuftets bekostnad. beslut att lämna EU gör framtiden oviss för europeisk ekonomi. På andra sidan pågår en presidentvalskampanj som får världen att hålla andan. I , som med Alliansens politik kommit lindrigt undan finanskrisen, råder högkonjunktur. Men världens bekymmer angår också oss. Våra utmaningar här hemma är av annan karaktär, men också de kräver ansvarstagande politiker. Beskedet som nådde anställda påminner om vikten av ett gott företagsklimat i och om det drastiska i att nås av besked om varsel för de människor som drabbas och de orter som berörs. Regeringen måste visa vägen och underlätta omställningen till ett nytt jobb. står inför ett vägval. Det handlar om ansvarstagande och ledar-skap i en svår tid, om att ha svaren på framtidens utmaningar, om behovet av reformer som gör att kan stå starkt också när konjunkturen vänder nedåt. inställning är tydlig: behöver ett nytt ledarskap. Grunden för stabila finanser är ekonomiskt ansvarstagande. presenterar en budget som är i balans 2017 och går med överskott 2018 medan regeringen går med underskott i högkonjunktur och lånar till utgifter och bidragshöjningar. Kontrasten mot regeringens ekonomiska politik är därmed uppenbar. Till skillnad från regeringen får vi plus och minus att gå ihop och detta utan skadliga skattehöjningar på jobb och företagande. Tudelningen av är på riktigt. Den går djupt mellan stadsdelar och landsändar. Den skär mellan dem som har god utbildning och dem som inte ens gått ut gymnasiet, mellan inrikes födda och nyanlända, mellan dem som alltid haft ett jobb och dem som alltid varit utan. I tudelningens spår riskerar en ny social underklass att växa fram, parallella samhällen att uppstå och otrygghet att breda ut sig. Men regeringen blundar. En av viktigaste prioriteringar är därför att bryta tudelningen och den sociala och regionala klyvningen av . Vi gör det genom tydliga reformer inom tre områden. För det första behöver vi reformer för fler jobb, inte minst fler enkla jobb för att nyanlända och unga ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Vi behöver också förnya den svenska modellen. Vi vill sänka företagens kostnader för att anställa genom lägre arbetsgivaravgifter, ett så kallat ingångsavdrag. Vi tredubblar RUT-avdraget och gör det billigare att anställa den första medarbetaren. För det andra handlar det om att tryggheten måste säkras i hela landet. Det är dags att man börjar känna trygghet i stället för lukten av brandrök i de utsatta områden där bilar fortsätter brinna. Det är dags att människor på landsbygden återigen kan känna tillit till rättsstaten i stället för en växande oro för inbrott och stölder. Polisen behöver mer resurser och bättre arbetsvillkor. Därför lägger vi en halv miljard mer på polisen än regeringen för en tillgänglig och närvarande polis i hela landet. För det tredje måste det förebyggande arbetet förbättras. Det handlar då om att stärka det civila samhällets insatser för att skapa fler jobb genom mentorskap och praktikplatser men även om resurser till tryggare stadsmiljöer och det brottsförebyggande arbetet i de 14 särskilt utsatta områden som polisen själv lyfter fram. Med jobb, med trygghet och med förebyggande åtgärder bryter vi tudelningen. Så bygger vi starkare. Så visar vi vad ett nytt ledarskap för innebär. vill också stärka kommunerna. De får med politik 50 miljarder mer i generella statsbidrag de kommande fyra åren. Det är 10 miljarder mer än regeringen lägger . Det är viktiga resurser som kan användas till minskade barngrupper, kvinnors hälsa och bättre skola, men också till en förbättrad integration. Det är resurser som krävs för att klara av välfärden och bryta tudelningen och som gör att kommunerna själva bättre kan planera sin verksamhet och göra sina prioriteringar utifrån de behov som finns i varje kommun. sker högkvalitativ verksamhet på skolor, förskolor, vårdcentraler och äldreboenden som drivs i såväl privat som offentlig regi. Hundratusentals människor har valt förskola till sina barn; man har valt såväl privat som offentlig. Man har listat sig på den vårdcentral som passar ens egna behov bäst. I spelar varken kontanter eller kontakter roll. Välja skola får alla göra, oavsett storleken på plånboken. Tyvärr är denna valfrihets- och rättvisereform, som kommit elever, äldre och patienter till del, hotad. brottas med hot om nedläggning trots att de levererar hög och god kvalitet – långt bättre än sina kommunala motsvarigheter. För står kvaliteten i centrum. Vi vill se tuffa kvalitetskrav och skarp tillsyn för alla, men vi står upp för allas lika rätt att välja, oavsett bakgrund och inkomst. Planerna på massnedläggning av svenska välfärdsföretag behöver läggas där de hör hemma, nämligen i papperskorgen. En reformagenda för fler jobb behöver innefatta en politik för målaren med egen firma på landsbygden, för böndernas långsiktiga konkurrenskraft och för programmeraren i startup-företaget som utvecklas i något av landets alla tillväxtkluster. Vi sänker skatten på jobb och företagande med 29 miljarder. Vi gör det för att jobben behöver bli fler och för att företagsklimatet behöver förbättras. När jag möter små byggföretag och hantverkare vittnar de om kärvare tider. De berättar att de tvingas säga upp sin personal, att deras överlevnad hotas och att var fjärde ROT-kund har försvunnit; det märks. har därför som enda parti gett besked om att vi vill återställa ROT-avdraget till efter regeringens neddragning. Vi har hört att Socialdemokraterna tycker att det är rätt att kapa ROT-avdraget och satsa på ineffektiva byggsubventioner i storstäder. behöver utöver detta bli bättre på att locka till sig den nya ekonomins innovatörer. Därför lägger vi fram ett förslag om förbättrad beskattning av personaloptioner, som underlättar för startups och andra snabbväxande tillväxtbolag att attrahera rätt kompetens. Vi lägger 1 miljard på bredband för att öka konkurrenskraften i hela landet. Det gör att vi kan säga att alla jobb behövs – att alla företag behövs. När man läser regeringens budget slås man av att så många av deras satsningar sker först efter nästa val. Först efter valet kommer majoriteten av pengarna till miljö, klimat och infrastruktur. Det är som att de inte har insett att det är nu de sitter i regeringen. väljer en annan väg. Vi gör avgörande miljö- och klimatsatsningar här och . Med en närtidssatsning på infrastruktur på en halv miljard mer än regeringen skapar vi förutsättningar för att rusta och förbättra järnvägsunderhållet i hela – därför att behoven är stora . Vi gör en historisk grön skatteväxling på hela 26 miljarder mer än regeringen, där skatterna på miljöförstöring bidrar till att skatten på jobb och företagande kan sänkas. Där gör regeringen tvärtom. När vi står för en grön skatteväxling står och regeringen för en röd skattehöjning. Vi vill också stärka det internationella klimatarbetet. FN:s gröna fond får en resursförstärkning på en halv miljard mer än vad regeringen satsar för att hjälpa världens fattigaste länder att klara kraven i . Så genomför vi satsningar här och . Så får vi miljöresultat i praktiken, inte sedan utan . Framtidens utmaningar – tudelningen av , jobben och klimatet – förtjänar att tas på allvar. Det kräver ansvarstagande och handlingskraft, och det kräver ett nytt ledarskap för . 94 Statsminister (S) replik: och jag har ofta olika synpunkter på saker och ting, och ibland kan det också bli hårda drabbningar. Det är faktiskt något jag uppskattar. Jag tycker att det är bra att vi har olika uppfattningar. Politik ska diskuteras, och vi ska utbyta åsikter med varandra. Det är så demokratin fungerar, och det är så vi tar oss framåt. Sedan finns det vissa frågor som man ska hålla ihop om och vara rädda om, och det är inte minst de grundläggande mänskliga värdena: människors lika värde och lika rätt. Därför tänkte jag använda repliktiden till att höja blicken, och jag ska till och med säga några uppskattande ord. I , 2016, blåser ganska kalla och hårda vindar runt om i världen. Vi lever i en orolig tid, och i västvärlden ser vi att rasister har tagit plats i flera parlament. Vi ser hot mot pressfrihet och öppenhet, och vi ser att toleransen utmanas. I är jag väldigt glad att centerledaren visar ryggrad, mod och ledarskap och är tydlig i sin hållning gentemot . För det ska ha ett erkännande. Det är inte alltid en lätt och angenäm uppgift, men den har centerledaren tagit på sig. Här svajas det inte i kampen mot rasism, och här öppnas ingen dörr mot den avgrund som skulle öppna sig om en regering gör sig beroende av i riksdag. Vi kommer att ha en hel del debatt , men där står vi eniga. Det finns dock en fråga som jag måste lyfta med centerledaren, och det är kollektivavtalsenliga villkor. Vi upphandlar för i stat, kommuner och landsting. vill vi se till att de skattepengarna inte används till att dumpa löner på svensk arbetsmarknad. Varför är emot detta? Varför vill ni fortsätta med lönedumpningen? 95 (C) replik: Det är intressant att höra att det finns olika tonlägen från beroende eller timme. För bara någon timme sedan dömde ut mig och mina tidigare allianskollegor för att vi inte kan räkna, för att vi inte begriper något och för att vi har förstört . hyllas jag för att jag visar ryggrad mot SD – här svajas det minsann inte – och jag är glad för det. Jag har principer och står upp för dem. Men kan jag konstatera att bara för sedan stod här och försökte fria till och och sökte stöd för lagen om offentlig upphandling. Det skulle jag aldrig göra. Anledningen till att är emot regeringens förslag är mycket enkel. Vi vill exempelvis att svenska bönder som inte har kollektivavtal ska kunna leverera mat till köken i . Vi vill till exempel att de av småföretagen i som stängs ute med regeringens förslag ska få möjlighet att vara med i upphandlingar runt om i landet. Jag tycker att det är väldigt viktigt att inte bara större företag, med muskler att kunna skicka in anbud i offentliga upphandlingar, kan vara med, utan även de mindre företagen. Dessutom gör regeringen här ett avsteg från den svenska modellen. Det är ju inte parterna som ska bestämma vilka kollektivavtal som ska gälla, utan det är myndigheterna som gör detta. Det har också fått kritik för i sina egna led. Jag tycker att det är en otroligt undermålig lagstiftning. Lagrådet har sågat den jäms med fotknölarna. Dessutom ser man effektivt till att småföretagen, som skapar jobben i det här landet, utestängs från en av de viktigaste marknaderna, nämligen den offentliga sektorn. Som själv säger upphandlar den för över 600 miljarder . Därför säger nej. Vi värnar jobb och företag i hela landet, även de ungefär 180 000 småföretag som stänger ute med den lagstiftning som ligger på bord. 96 Statsminister (S) replik: Man ska ha olika uppfattningar i sakfrågor. Jag tycker att det är bra för demokratin. Därför sker ibland också en hård ordväxling, och det är inte konstigare än så: Vi har ordväxlingar i sakfrågor, och sedan står vi upp för värderingar tillsammans. Det tycker jag är bra. Nej, det är inte så. Jag vet inte om ni har fått det om bakfoten eller om ni vill vantolka. Det finns inget krav på kollektivavtal i den föreslagna lagstiftningen. Däremot finns det krav på att man ska följa kollektivavtalsenliga villkor; det är den svenska modellen. används upphandling bland annat på ett sådant sätt att taxichaufförer förutsätts tjäna . Så här använder vi skattepengar för att pressa ned lönerna för taxichaufförer, lastbilschaufförer, lokalvårdare och vårdpersonal. Det kan inte vara meningen. har vi ett lagstiftningsförslag där detta tas om hand. Det är ni emot. Ni är emot löntagarna i just den frågan. Det är synd. 97 (C) replik: Det är inte bara och övriga allianspartier som är kritiska till denna lagstiftning. Lagrådet har, som sagt, sågat lagstiftningen jäms med fotknölarna. Landets samtliga företagarorganisationer har också gjort det. Även fackliga organisationer kritiserar regeringen för att den inte följer den svenska modellens principer. Det är inte längre parterna som ska tolka kollektivavtalskraven utan myndigheter som upphandlar. Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg att det inte är några anonyma människor som sitter och upphandlar runt om i landet, utan det är oftast politiker och tjänstemän som leds av lokala och regionala politiker. Det ska vara lite ordning och reda. Men kollektivavtalsenliga krav innebär också att egenföretagaren ska ha exempelvis ett antal semesterveckor och jobba ett antal timmar . Så funkar det inte i ganska många små företag. Det krävs enorma insatser för att få väldigt många av de företag som finns att över huvud taget gå runt. Och detta tyder på en mycket stor okunskap hos om hur svenska företag skapar jobb och bygger sin verksamhet stark. 98 (SD) replik: Det finns en lek där man kastar runt saker, och man vill bli av med den man får i sin famn så fort som möjligt och kastar den till någon annan. Jag är väl den slängklumpen eller vad det nu är som de andra kastar runt på olika sätt för att vinna poänger mot varandra.