prot · H309120 · 2016-06-15 00:00:00 — Skrivelsen som kommit med anledning av detta är ett betänkande om 2015 och vad som har hänt i de sammanhangen. För finns det ingen tvekan om vårt starka nordiska engagemang. En föregångare till utrikesministern, , som var vår partiledare och den första kvinnliga partiledaren, var en stark nordist genom hela sitt arbete. Det går att se många gröna trådar i det nordiska bygget. För oss, herr talman, är en viktig väg framåt att öppna gränser. Det är just det som det nordiska samarbetet har visat. Låt oss öppna gränser! Man ska basera arbetet på demokrati, rättvisa och vikten av en rättsstat och se vart det leder. Samarbetet har haft och har stark förankring här i kammaren men också i det svenska samhället. Vi har sett att vårt samarbete inte stannar av, att vi inte bygger murar runt . Det är positivt. Vi vill nämligen inte se att det stannar av. Vi vill ta vara på den öppenhet och den gränslöshet som vi har försökt arbeta för och göra den större ändå. Det är därför välkommet att vi också samarbetar runt , att vi har ett vidgat samarbete med och även . Vi har också haft åtminstone samtal med och verkat med vår stora granne i öster, . Det är naturligt att vi beklagar vad som hände , när kontor i och stämplades som utländska agenter och stängdes. Det är mycket allvarligt. finns det ändå en del kontakter. Vår ledamot i , , befinner sig just nu i på en arktisk parlamentarikerkonferens tillsammans med andra från den gruppen. Annars skulle han ha deltagit i den här debatten. Men jag deltar i hans ställe. Arbetet för ett gränslöst är en modell som andra har tittat på. Den kan tjäna som förebild för ett gränslöst och bortom det. Vi är glada över att regeringen fortsätter arbeta utifrån det reformpaket som ministerrådet kunde enas om 2014 för att utveckla effektiviteten i ministerrådets arbete. Jag hoppas och förväntar mig för räkning att det är någonting som förs vidare tills det är avslutat . Tanken att vi som medborgare ska kunna röra oss fritt mellan länder, välja var vi vill bo, studera, arbeta, driva företag eller annan verksamhet är fin, herr talman. Det är en dröm som vi har drivit relativt långt i vårt nordiska grannskap utan att hindras av nationsgränser. Det har varit en genomgående, bärande tanke. Här finns mycket kvar att göra för att riva hinder och för att underlätta en fortsatt integration och ett fortsatt samarbete. Vi kan samarbeta och fortfarande vara olika. Det är ju det som är så bra – att olikhet berikar och inte förminskar. Regering och riksdag har –2016 tagit steg som vi inte har sett på . Man har infört gränskontroller och id-kontroller, och det har varit ett historiskt beslut. Vi från har motsatt oss id-kontroller och inre gränskontroller. En vanlig dag pendlar 15 000 personer över . Av dessa uppger att de har påverkats och känt ökad stress, och uppger att de har fått längre restider. Kostnaderna uppskattas till ungefär 1 ½ miljard. Detta visar att öppenhet bringar välfärd och ekonomisk utveckling som en följd av möjligheter för människor att röra sig över gränser som det underlättar handel för oss alla. Under infördes passkontroller. fattade ett beslut som ersatte protokollet om passfrihet från . Då öppnade vi gränser. Den här har tyvärr tagit tillbaka det historiska beslutet. Vi arbetar intensivt för att gränskontrollerna ska vara kortvariga, och kommer snart att ha andra debatter i den frågan. Vi från presenterade ett medlemsförslag i parlamentariska församling. Det var en strategi för hur vi tillsammans ska hantera utvecklingen av flyktingsituationen. Det var vår mening, och jag är glad över det stöd som vi fick. Vi är också glada över stödet för att man inte ska fatta beslut som får negativa konsekvenser för det nordiska samarbetet utan att beslutet först lyfts i . Det är viktigt att vi bygger samarbete, inte bara genom ett telefonsamtal till någon. Detta berör oss alla, och därför är det viktigt att man har en gemensam diskussion innan man landar i eventuella beslut. Som sagt, nu kommer id-kontrollerna att förlängas. Det finns en del skrivningar i betänkandet som gör att vi från vår sida har en reservation. Vi yrkar att motionerna avslås, men vi motiverar vårt avslagsyrkande på ett annat sätt. Jag yrkar bifall till reservation 4 vid punkt 2. I övrigt yrkar jag avslag på reservationerna. 155 (V): Jag vill börja med att välkomna till det nya jobbet som Nordenminister. Jag tror att det är väldigt bra att vår utrikesminister nu också är ansvarig för . kommer då högre upp på utrikesministerns dagordning. Jag lyssnade på som är ambassadör i . Han konstaterade att i den utrikespolitiska debatten lyftes inte upp en enda gång, vare sig av utrikesministern eller av någon av riksdagspartiernas talespersoner för utrikespolitik. Jag hoppas att det kommer att låta annorlunda när utrikesministern ska tala. Men utrikesministern har inte ett helt enkelt jobb som Nordenminister. Socialdemokratin har varit på tillbakagång i . ska statsrådet samarbeta med regeringar där rasister ingår i såväl som och med där rasistiska är stödparti till regeringen trots att man till och med är större än regeringspartiet självt. På klamrar högerpopulister sig kvar vid makten trots att de har gömt utan skatt och trots att folkliga opinioner har krävt nyval. Men det politiska läget ska inte hindra från att ta på sig en ledartröja i det nordiska samarbetet. Jag har förmånen att tillsammans med moderaten vara ordförande i i . Vi startade upp verksamheten och intresset för det svensk-norska samarbetet har varit ganska stort. Alla som har gått på våra möten har kunna konstatera att det svensk-norska utbytet är större än vad man tror, oavsett om man mäter det i gränspendlare eller i export. I finns det också en livaktig finsk vänförening. Jag tror att dessa föreningar fyller en viktig funktion i arbete gentemot de nordiska länderna. Men den största debatten har ändå det svensk-danska samarbetet varit. Regeringens gränskontroller mellan och har inneburit en mur för att röra sig fritt i . Regeringens beslut att införa gränskontroller och id-kontroller har resulterat i en dominoeffekt genom hela . , , och har stängt gränserna efter regeringens beslut. EU:s avtal med kan ses som en konsekvens av det svenska agerandet, och har även delvis stängt sin gräns mot . Gränskontrollerna och id-kontrollerna har också konkreta konsekvenser i vårt närområde. kapsejsade en båt med fyra flyktingar i . Två av dem skadades, en person så allvarligt att hen hamnade i respirator. Ett flertal försök till att gömma sig i lastbilar innan de kör över eller på färjor har också upptäckts. Det har varit fall där ungdomar sprungit igenom järnvägstunneln hela vägen till . Införandet av gränskontroller och id-kontroller innebär en inskränkning av ett av de viktigaste framstegen i det nordiska samarbetet, den fria rörligheten och passfriheten mellan våra länder. Passfriheten, som funnits , har fördjupat och stärkt den nordiska gemenskapen. Den nordiska arbetsmarknaden hänger tydligt samman tack vare just passfriheten. Människor runt om i har fått större möjligheter att studera, arbeta, resa, bosätta sig och mötas inom . Det har bidragit till att göra rikare. Men gränskontrollerna och id-kontrollerna försvårar nu vardagen för många i , men också för våra ekonomier. vill se en human flyktingpolitik i och . Vi står upp för asylrätten, den grundläggande mänskliga rättigheten att flyktingar ska ha rätt att söka asyl, kunna få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt och erbjudas en när det finns behov av det. Det är genom ett utbyggt och välfungerande mottagningssystem som vi hanterar det faktum att ett stort antal människor söker sig till och , inte genom att begränsa möjligheterna att kunna söka asyl. Regeringens politik innebär inskränkningar i asylrätten som vi inte kan stå bakom. Vi delar inte heller bilden av att den allmänna ordningen och inre säkerheten har varit hotad. När EU inte klarar av att hantera flyktingsituationen bör de nordiska länderna gå före och samarbeta om att ta emot de människor som flyr. I stället ser vi hur de nordiska länderna medvetet har försvårat för människor att använda sin rätt att söka asyl. Det är en farlig väg som äventyrar rätten till asyl och mänskliga rättigheter. Vi i ser en stor potential i att utveckla det nordiska samarbetet över landsgränserna. Vi har mycket gemensamt och skulle alla tjäna på att utveckla samarbetet. kan vi lösa problem, gränshinder, utveckla samverkan och ta fram strategier mot framtidens utmaningar bättre i än att varje gång springa till EU:s alla 28 medlemsstater och försöka lösa frågan, som vi då glömmer bort våra grannländer och . Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservation 5. 156 (KD): debatterar vi utrikesutskottets betänkande rörande verksamhetsberättelsen 2015 för den svenska delegationen till och regeringens skrivelse om arbetet i . Utgångspunkten i betänkandet är de frågor som tagits upp i motioner under den allmänna motionstiden. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa, öppenhet och vikten av en rättsstat. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt, framför allt vid en internationell jämförelse. Men fick vårt samarbete sig en rejäl törn. Detta visade sig inte minst i en tv-debatt mellan svenska och danska politiker och debattörer om hur man bäst borde hantera flyktingsituationen. Svenska regeringsföreträdare bedyrade att vi visst kunde hantera flyktingmottagningen på ett bra sätt, medan danskarna hade en helt annan bild av situationen. De svenska representanterna var besvikna över att danskarna inte var med och tog ett större ansvar. Vid årliga session på hölls en debatt kring just flyktingsituationen, och skillnaderna mellan våra länder blev påtagliga. I stället för att samla sig som ett när det verkligen gällde fragmenterades våra länder i olika åsikter. Det fanns ingen samsyn; alla var säkra på att deras linje var rätt och riktig. Ingen förståelse fanns för att sanningarna ofta finns däremellan. införande av gränskontroller och id-kontroller innebär utmaningar för den mest integrerade delen av vårt nordiska samarbete, . Det berör kollektivtrafikmyndigheter, transportföretag och alla de människor som pendlar. De fördelar som upparbetat riskerar att försvagas. Näringslivet i har Öresundsförbindelsen som ett naturligt och vardagligt nav. är största samarbetsregion. Totalt bor ungefär 3,8 miljoner människor i regionen. åker ca 15 000 personer tåg mellan länderna. vill därför framhålla vikten av att regeringen ser över och kontinuerligt utvärderar gränskontrollernas och id-kontrollernas inverkan på det nordiska samarbetet och lägger fram förslag för att minimera deras effekter på denna samarbetsregion. I årsrapporten från finns en intressant sammanställning över de mest besökta sidorna på Hallå . I söker man till exempel mest på arbete i , skatt i och flytt till . I söker man mest på resor med husdjur till , resor med husdjur till och jobb i . I söker man mest på boende i . Vad kan vi dra för slutsatser av detta, förutom att svenskar gärna reser med husdjur och att danskar vill arbeta i men helst bo i ? Jo, det visar att invånare har ett stort intresse av att röra sig fritt mellan våra länder – antalet invånare som fick hjälp via Hallå översteg 1 miljon . Men man söker information eftersom man vet att gränshinder dessvärre återstår. I regeringens skrivelse kan vi läsa att regelverken, trots att är en gemensam marknad för varor, tjänster och kapital, är utformade med utgångspunkten att medborgare och företag rör sig i det enskilda landet. Så är självklart inte fallet i , tvärtom. Det nordiska samarbetet måste därför fokusera på att lösa de gränshinder som försvårar den fria rörligheten och integrationen mellan de nordiska länderna. Vi uppskattar tillsättandet av , som har i uppdrag att främja den fria rörligheten inom , och förutsätter att regeringen ger fortlöpande rapportering om dess arbete. Oavsett arbete kommer integrationen mellan våra länder att fortsätta, men takten kommer att avgöras av hur villiga våra nationella regeringar är att hjälpa till att undanröja de gränshinder som finns. Bara så kan fler medborgare och företag få del av de positiva effekter som följer av en fortsatt integration. Det är inte rimligt att gemensamma nordiska forskningsprojekt hindras av att det inte går att använda svenska forskningsanslag utomlands eller att danskar som reser mellan fastlandet och ska möta en rad problem på vägen bara för att de passerar . Listan kan tyvärr göras längre. vill se ett starkt och effektivt nordiskt samarbete där vi möts inte endast av tradition utan för att vi tror att vår gemenskap har en styrka. Vi måste våga släppa på samarbetsområden där vårt samarbete inte längre har något mervärde. Vi måste våga se att vi möts i andra konstellationer än . Vi måste se nyttan av europeisk samverkan, också för dem av våra grannar som valt att stå utanför gemenskapen. Vi måste förstärka områden där vi kan bli en starkare region tillsammans och förenkla för arbete och företagande, för forskare och vårdtagare. Kraftsamlar vi kan vi också nå resultat. Jag yrkar bifall till reservation 3 under punkt 2 om gränshinder. Avslutningsvis, herr talman, vill jag hälsa utrikesministern välkommen till denna debatt om . Jag som vuxit upp i en gränsregion har egentligen svårt att se detta som utrikesfrågor. Jag hoppas att frågor om gränsproblematiken i kommer att prioriteras och ser fram emot fortsatta diskussioner och debatter på området. 157 (S): Även jag vill passa på att hälsa utrikesminister välkommen. Jag ser fram emot vårt samarbete om och nordiska frågor. Jag vill också passa på att för protokollets skull tacka för hennes tid som minister och för det samarbete vi hade. Det nordiska samarbetet är en styrka i en orolig tid. Vårt samarbete har funnits länge och bygger på grundläggande värderingar, såsom demokrati och mänskliga rättigheter. Vi är 26 miljoner människor i , och vi är ganska små länder, men tillsammans blir vi faktiskt en av världens största ekonomier. Tillsammans kan vi höja vår röst rejält i internationella sammanhang och påverka utvecklingen åt det håll som vi tror på. Tillsammans är vi starkare än vad vi är var för sig. Det nordiska samarbetet är en framgångssaga, och det har också ett brett folkligt stöd. Syftet med det nordiska samarbetet är – och har alltid varit – att underlätta vardagen för våra invånare. Det handlar om att öka rörligheten för våra medborgare så att det blir bättre att arbeta, bo, studera, driva företag och gränspendla i . Det bidrar i sin tur till en stor nordisk nytta. Jag tänker till exempel på arbetsmarknaden. Det är lätt att flytta från en del av med hög arbetslöshet till en annan del som efterfrågar arbetskraft. Det gör att företag kan anställa kunnig personal och att arbetslösa får sysselsättning. Många av våra ungdomar jobbar i eftersom de haft svårt att få jobb på hemmaplan, men ser vi att ungdomsarbetslösheten minskar i , vilket är mycket glädjande. Att minska antalet gränshinder är ett viktigt arbete. Det är bra att nu är inrättat och att arbetet går ut på att reducera gränshinder mellan våra länder och förebygga att nya uppstår. Regelverket är utformat utifrån att vi bor, arbetar och driver företag i samma land. Det är angeläget att komma till rätta med gränshinder så att inte människor hamnar utanför trygghetssystem och så att inte regelverk försvårar för företag att växa. Det är bra att gränshinderfrågorna står högt upp på dagordningen för det nordiska samarbetet. Med det sagt vill jag nämna gränskontrollerna i . De påverkar rörligheten i regionen, men vår förhoppning är att de inte ska bli långvariga. De inrättades som alla vet i en svår situation, och gränskontroller inom är inget normaltillstånd. var det två frågor som dominerade dagordning: terrorism och flyktingkris. På minisessionen i blev terrorism en stor fråga. hade drabbats av en terrorattack. Det föranledde att våra nordiska ministrar ingick ett nytt samarbetsavtal för att förebygga extremism, med fokus på inkludering, utbildning och jobb. Även civilsamhället och frivilligorganisationerna ska involveras i det arbetet. Det är viktigt att arbeta förebyggande, och det är en stor utmaning att förhindra att unga människor värvas till extremistiska nätverk. Det är av yttersta vikt att detta arbete lyckas. En styrka i det nordiska arbetet är att vi samarbetar, informerar och lär av varandra i svåra och komplexa frågor. På sessionen i blev den pågående flyktingkrisen en stor fråga. Vi socialdemokrater tycker att det var bra att flyktingkrisen kom upp på agendan eftersom det pågår en stor humanitär katastrof där många människor flyr för sina liv. För att mildra katastrofen måste omvärlden visa medmänsklighet och hjälpa till att hantera denna situation. Vi socialdemokrater i menar att flyktingkrisen måste hanteras på EU-nivå, och gemensamma beslut måste fattas och genomföras. Krisen kan inte vara några få länders ansvar, utan alla har ett ansvar. Vi menar också att vi har ett gemensamt nordiskt ansvar. har tagit emot många asylsökande. Våra nordiska länder har ett viktigt ansvar att på bästa sätt integrera dem som får stanna. Det är en utmaning att få en stor befolkningsökning . De nyanlända ska få språkträning, utbildning, boende och arbete. De ensamkommande flyktingbarnen behöver skolgång och ett tryggt boende. Vi måste också arbeta med attityder så att inte diskriminering, rasism och främlingsfientlighet ökar och får fotfäste. Våra nya medborgare kan bli en stor tillgång för våra länder. har en åldrande befolkning, och lyckas vi bra med integrationen får vi ett tillskott som våra länder behöver. Min förhoppning är att vi kan göra denna resa tillsammans och lära av varandra. Kunskapsutbyte och positiva exempel är styrkan i det nordiska samarbetet. Socialdemokraterna i har varit en aktiv grupp. Vi har lagt fram och drivit många frågor som bland annat rört välfärden, arbetsmarknaden, miljö, transporter och turism. är en bra arena för att driva och utveckla politik inom rådets olika organ. Jag vill avslutningsvis sluta där jag började. Det nordiska samarbetet är en styrka i en orolig tid, detta med tanke på det som sker i omvärlden och i EU. Det är viktigt att vi i inom kan fortsätta vårt fina samarbete, utveckla det ännu mer och dela med oss av kunskaper och erfarenheter. Det är också viktigt att vi vårdar våra relationer gentemot omvärlden. För, som sagt, tillsammans är vi starkare. Med detta sagt, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 158 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utrikesutskottets förslag till riksdagsbeslut i UU18 samt avslag på alla motionsyrkanden. Även jag vill hälsa vår nya Nordenminister, utrikesminister , välkommen. Dagens debatt handlar om det nordiska samarbetet både historiskt, hur det ser ut och inte minst hur vi kan utveckla det . Jag vill först konstatera att det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring, och detta på goda grunder. Vi känner stor samhörighet och har gemensamma värderingar i många frågor som demokrati, rättvisa, öppenhet och vikten av en rättsstat. Vi har också en gemensam historia som inte alltid har varit fredlig. Dessutom är det en gammal sanning att när det kommer yttre hot binder det ihop människor och stater på ett starkare sätt. Det nordiska samarbetet är uppdelat på och , som är de olika parlamentens organ. Samarbetet går tillbaka till 1950-talet, och har man haft diskussioner om hur samarbetet ska utvecklas för att få bästa möjliga resultat. En sådan fråga är problematiken med att parlamenten i har val vid olika tillfällen. Det får som resultat att det kommer nya statsråd och ledamöter . Det är positivt i sig men hindrar ibland en effektiv hantering av frågorna. I detta betänkande diskuterar vi mest Nordiska ministerrådets förslag och inriktning på verksamheten. hade sin temasession den 25–i och sin 67:e session den 27−29 oktober i på . Här behandlades en rad av de prioriterade frågorna inom Nordensamarbetet. Men vi behandlade också , det arktiska samarbetet samt som finns inom vårt område Verksamheten i ministerrådet har varit inriktad på grön omställning och klimat, arbetsmarknad och konkurrenskraft men inte minst, som sagts här tidigare, gränshindersamarbete. Men man har också diskuterat EU-frågor för det nordiska utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet och bilateralt nordiskt samarbete. När det gäller frågor som diskuterats i har också migrationsfrågorna samt gränsfrågorna självklart kommit upp som viktiga frågor inte minst . Dessa frågor är ju sådana som man måste samarbeta om både inom EU och inte minst här i . Jag sitter själv som ledamot i den svenska delegationen i och känner att det varit mycket värdefullt att kunna diskutera dessa frågor med våra grannar i . En mycket viktig fråga både för EU och för det nordiska samarbetet är hur vi kan utveckla infrastrukturen i och mellan våra länder. Det är därför med tillfredställelse jag kan konstatera att antagit en framställning om att de danska, svenska och norska regeringarna rekommenderas att tillsätta en arbetsgrupp för att belysa samhällsekonomiska fördelar av och förutsättningarna för en snabbare järnväg mellan , och . Det konstaterades också att i och i redan utreder förutsättningarna för att utveckla järnvägstrafiken mellan och . Dessa planer kommer in i de viktiga långtidsplanerna både i våra nordiska länder och i EU-planerna. Detta är mycket viktigt för framtiden för jobb och utveckling i våra länder. Det är många som fortfarande inte vet att till exempel är viktigaste exportland – kommer som nummer två – samt att gränstrafiken för gods och person faktiskt är större mellan och än från och utåt. Det är stora trafikflöden som finns i södra delen av . Här är det viktigt att betona att vi behöver investeringar på många olika platser inom men också mellan de nordiska länderna för att främja denna utveckling. En klassisk fråga för det nordiska samarbetet är gränshinderfrågan. Mycket har gjorts. Det är lättare att arbeta i ett nordiskt grannland än om man skulle flytta till ett annat land i EU eller utanför EU. Men när detta är sagt är det lätt att sucka lite. Det finns mycket kvar att göra. Många människor kan vittna om svårigheter inom en rad områden. Det kan gälla skatter, tullhantering, registrering av och att köra och äga bil i annat land, socialförsäkringar och pensioner. Det kan också vara praktiska hinder som dålig infrastruktur mellan våra länder. Det finns därför mycket kvar att göra för att ytterligare harmonisera reglerna i . Självklart har även de nya reglerna för legitimationskontroll ställt till förtret för resenärerna i framför allt . Men ställdes inför en extrem situation, och det är svårt att se att vi hade kunnat göra på ett annat sätt när den yttre gränskontrollen i EU inte fungerade. Däremot är det viktigt att vi kan minimera olägenheterna och till exempel i samarbete med inte ha två kontroller på sträckan. Jag nämnde i början att säkerhetspolitiken är en viktig fråga i det nordiska samarbetet. Inte minst annektering av och intrång i grannlandet har sänt kårar genom många länder som fortfarande har efterkrigstidens kalla krig i färskt minne. Vad blir nästa drag eller steg man tänker företa sig? På grund av annekteringen har det nordiska kontoret i lagts ner. Däremot har samarbetet med de baltiska länderna ökat och är nu en viktig del i det nordiska samarbetet. Jag hade förmånen att få komma dit . Det blev flera hjärtliga möten där man såg som en viktig granne. Det gick heller inte att ta fel på deras önskan att både och ska gå med i Nato för att få en stabil region här i . Jag är väl medveten om att vi här i har delade meningar om Nato, och jag respekterar självklart detta. Samma diskussion har man även i . Men det finns en väsentlig skillnad, vilket är lite oroande. I säger man pragmatiskt att saken inte är mogen men kan bli det .