prot · H40943 · 2016-12-09 00:00:00 — Jag delar den uppfattningen, och jag förutsätter att regeringen också fullföljer linjen och avbryter planerna på att införa en svensk flygskatt. Tyvärr ger finansministerns svar här och de kommentarer hon har gett till utredningsförslaget inga indikationer på att regeringen skulle vara på väg att avbryta planerna på en flygskatt. Eftersom det i princip helt saknas klimatskäl att införa flygskatt såväl nationellt som internationellt finns anledning att misstänka att det här är ännu ett sätt för regeringen att öka beskattningen, det vill säga en rent fiskal skatt som slår hårt mot jobb och tillväxt framför allt på landsbygden. Man ägnar sig åt dyr och ineffektiv klimatpolitik. Jag vill därför fråga finansministern vilka motiv som ligger bakom regeringens ambition att införa en flygskatt, dels för de nationella flygresorna och dels för de internationella flygresorna. Anser finansministern att det finns klimatskäl att införa en flygskatt i ? 31 Finansminister (S): Flyget är det transportslag som är sämst för klimatet, men ändå är flyget det transportslag som inte betalar några klimatskatter. Det är en tydlig skattemässig fördel för flyget jämfört med till exempel bil. Det är naturligtvis inte rimligt. Det är bakgrunden till att regeringen har tillsatt utredningen och har som avsikt att införa en flygskatt. Det är naturligtvis ett sätt att minska flygets klimatpåverkan. Det är korrekt att skatten ingår i EU:s utsläppshandelssystem. Därför har skatten avpassats till det. Regeringen jobbar därutöver via statsbudgeten för att minska antalet utsläppsrätter i EU med det unika system som har införts med klimatbromsen – vi köper in och annullerar utsläppsrätter. Regeringen för på dessa områden en aktiv miljö- och klimatpolitik. säger att skatten kommer att slå hårt mot jobb och tillväxt. Jag vill påpeka att det inte är den bedömning som utredningen har gjort. Däremot kanske gör den bedömningen. Det är en bedömning som har gjort på i praktiken alla de skattehöjningar som regeringen har infört. Jag har stått här timme ut och timme in under interpellationsdebatter där har sagt att den höjda arbetsgivaravgiften för ungdomar skulle slå hårt mot jobb och tillväxt; nedtrappningen av ROT-avdraget skulle slå hårt mot jobb och tillväxt; att de riktigt rika inte får något jobbskatteavdrag skulle slå hårt mot jobb och tillväxt; att brytpunktsförändringarna som inte har genomförts skulle slå hårt mot jobb och tillväxt. Men i höstens budgetmotion från har ni accepterat allt detta. tycker ni att det är jättebra politik. Jag antar att det kommer att bli likadant med flygskatten . Jag vill också påpeka att det har blivit 120 000 fler jobb sedan regeringen tillträdde och att ungdomsarbetslösheten är den lägsta , trots prat om att vår politik slår mot jobb och tillväxt. Jag tror att det gäller den här skatten också. 32 (M): Det blir ändå tydligt när man lyssnar på finansministern att det är transporterna man fokuserar på att minska, inte utsläppen. Det är beklagligt. Det som har antytts här är att vi inte skulle tycka att det är viktigt att minska utsläppen. Ingenting kunde vara mer fel. Jag har haft en debatt med klimatministern om effektiviteten i klimatpolitiken. Jag konstaterar att de åtgärder som vi föreslår är 50 gånger mer effektiva sett till de utsläppsminskningar som kan uppnås jämfört med de åtgärder som regeringen vidtar som är dyra, framför allt i Klimatklivet. Problemet med flygskatten klimatmässigt och vilken nytta skatten gör är att den är ännu dyrare än det redan dyra Klimatklivet. Utsläppsminskningarna ligger i intervallet till , inklusive höghöjdseffekter, enligt utredaren. Det skulle ge skatteintäkter som beräknas vara 1,8 miljarder. Det innebär att prislappen som resenärerna på landsbygden tvingas betala blir per ton utsläppsminskning. I det sämsta fallet blir det per ton utsläppsminskning. Låt oss utgå från att det blir det bästa alternativet. Då blir kostnaden per ton utsläppsminskning av koldioxid som landsbygdsresenärerna får betala. Det är alltså 150 gånger sämre kostnadseffektivitet än vad de internationella klimatinsatserna innebär, till exempel mekanismer för ren utveckling, CDM, där 1 tons utsläppsminskning kostar . 150 gånger sämre kostnadseffektivitet! Det är 150 gånger sämre klimatnytta än vad man skulle kunna få för samma pengar. Finansministern är alltså beredd att plocka av boende på landsbygden, som inte har något alternativ utan ibland måste åka till , 1,8 miljarder för att uppnå en högst begränsad klimateffekt. Det är svårt att tolka detta på något annat sätt än att detta handlar om att söka plocka in pengar. Det handlar inte om någon klimatnytta. Att finansministern inte har ordning och reda på de offentliga finanserna och inte heller bryr sig särskilt mycket om skattebetalarnas väl och ve har vi insett tidigare, men det blir ännu alltmer uppenbart att regeringen faktiskt inte heller är intresserad av att ta ansvar för klimatet. Ni ägnar er åt dyr och ineffektiv symbolpolitik. Det handlar om 150 gånger dyrare utsläppsminskningar med flygskatten. I en kommentar sa finansministern att skatten har en bra fördelningsprofil. Skatten skulle till stor del betalas av människor i och storstäderna. Jag tycker att det är ett märkligt påstående. Min erfarenhet är att resandet, åtminstone arbetsresandet, är betydligt större från landet in till än tvärtom. Min egen erfarenhet från är att det går tre flyg från till innan det första flyget har avgått från . Det är fler resenärer som behöver åka in till huvudstaden . Finansminis-tern vill att de ska straffas genom att betala i en extremt ineffektiv skatt om vi ser till den klimatnytta som skatten skulle ge. Vilket är egentligen regeringens motiv för att införa skatten? Klimatnyttan kan faktiskt inte vara svaret. 33 Finansminister (S): Låt mig först kommentera ordning och reda i de offentliga finanserna. Jag vill bara påpeka att som jag har haft hand om statsfinanserna har det varit överskott i de offentliga finanserna. De fyra tidigare åren med alliansregeringen var det underskott i de offentliga finanserna. Det låter förskräckligt om tror att pengarna skulle försvinna, att man betalar flygskatt och pengarna försvinner sedan ut i intet och inte gör någon nytta. Så är det naturligtvis inte. Pengarna kommer svenska folket till del via andra viktiga insatser. Om man vill stötta jobb, företagande och tillväxt i hela landet är det knappast det effektivaste sättet att subventionera flyget genom att det inte behöver betala skatt. Det är knappast det mest effektiva sättet att stötta jobb och tillväxt i hela landet. 34 (M): blir det väldigt tydligt, för nu säger finansministern i princip rakt ut som det är: Detta handlar inte om klimatnytta. De här pengarna kommer till nytta och kan användas till annat. Det är alltså en rent fiskal skatt. Finansministern vill plocka in de här pengarna för att använda dem till att täppa till andra hål i budgeten. Då fick vi i alla fall det klarlagt. Det tackar vi för. När det gäller de offentliga finanserna – jag måste bara nämna det även om det inte är det som det här egentligen handlar om – är det alltså så att regeringen har underskott i budgeten medan vi har en budget i balans. Under alliansåren, då vi som finansministern alltid brukar hänvisa till gick med underskott, var det som finansministern redan vet lågkonjunktur. Det var dessutom så att Socialdemokraterna vartenda år levererade en budgetmotion med större underskott än vad alliansregeringen hade. Ni hade i genomsnitt 15 miljarder större underskott än Alliansen hade, så det argumentet klingar faktiskt väldigt falskt. Det finns dessutom risk att en flygskatt skapar en del intressanta effekter. Frågan är hur effektiv en sådan skatt skulle vara ens i fråga om det den är tänkt att medverka till. En flygskatt på internationellt flyg – vad tror man händer då? Jo, det skulle sannolikt uppstå en hel del intressanta bieffekter. Långväga flygresor, till exempel till , skulle plötsligt börja gå via exempelvis om man åker från . USA-resorna skulle plötsligt mellanlanda i eftersom det skulle vara ett sätt att komma undan den här skatten. Skatten skulle vara väldigt ineffektiv även ur det perspektivet eftersom den inte skulle vara särskilt träffsäker. Det finns sätt att komma undan den. Dessutom skulle skatten slå extra hårt mot flygplatser i Öresundsregio-nen, till exempel och , där man enkelt kan åka till och flyga därifrån i stället. Det är en dyr och ineffektiv åtgärd, och landsbygden får betala priset. 35 Finansminister (S): Det är klart att och jag har olika uppfattningar om behovet av att förstärka de offentliga finanserna. Det märks inte minst på att det var stora underskott under de år då parti satt i regeringsställning. När talar om balans 2017 tar han inte hänsyn till att det finns en del felberäkningar – eller optimistiska antaganden – i budgeten av till exempel dynamiska effekter vad gäller reseavdrag och annat. Åter till frågan. Anledningen till att regeringen vill ha skatten är att flyget har en tydlig skattefördel. Vi vill minska den skattefördelen. slåss för att det ska fortsätta att vara en sådan skattefördel. Å andra sidan har och hans partivänner slagits för väldigt många skattefrågor här i kammaren . Sedan, när den väl är genomförd, har man tyckt att det har varit väldigt bra politik. Det gäller höjda skatter för höginkomsttagare, arbetsgivaravgifter för ungdomar, ROT-avdragen, skiktgränsen och en rad andra skattefrågor. har varit enorma motståndare till detta, men tycker de att det är den bästa politik som finns. Kommer det inte att bli så med flygskatten? Kan garantera mig det? När den här skatten är införd, kommer och då att gå till val på att avskaffa flygskatten? Kan ni utställa det löftet? Poängen med skatten är att vi ska minska klimatutsläppen från flyget. Självklart är det välkommet att den också ger pengar till statskassan så att vi kan förstärka den gemensamma välfärden. Men här har och den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen olika ambitio-ner när det gäller hur vi ska trygga våra barns uppväxt. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2016/17:160 om höjd skatt på arbete i tider av digitalisering 36 Finansminister (S): har frågat arbetsmarknads- och etableringsministern hur hon anser att jobben och arbetsmarknaden kommer att påverkas av höjd skatt på arbete i tider av digitalisering. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Ökad digitalisering av samhället innebär utmaningar men också möjligheter. Regeringen har lanserat strategin Smart industri, där ett fokusområde är industrins digitalisering. Vidare är den digitala infrastrukturen viktig för företagande och människors möjlighet att delta i samhället. behöver förnya sina ansträngningar för att nå målet om att vara världsledande i att använda digitaliseringens möjligheter. Regeringen avser därför att presentera en samlad digitaliseringspolitik. Vad gäller skatter är det viktigt att även se den andra sidan av skattekronan, det vill säga vad pengarna används till. Regeringen genomför ett antal satsningar som bedöms bidra till att står bättre rustat för att möta framtidens utmaningar på till exempel arbetsmarknaden. Regeringen satsar exempelvis på att vända de fallande kunskapsresultaten i skolan för att samtliga unga ska få en god bas att stå på . Regeringen satsar också på ett kunskapslyft som ska stärka människors jobbchanser och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Dessutom har den aktiva arbetsmarknadspolitiken stärkts. I interpellationen uttrycker att utredningens förslag om en extra särskild löneskatt på finanssektorn är oroande för jobben i sektorn. Jag skulle vilja påminna om att hans parti i budgetmotionen framhåller att skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka och att en utgångspunkt bör vara en viss höjning av de sociala avgifterna. 37 (M): Jag har stor respekt för att väljer att ha ett väldigt ideologiskt anslag i den här frågan. Finansminister har ju gång på gång visat det som är kärnan i socialdemokratin: Man ska ha så höga skatter som möjligt, de skatter som finns ska höjas och nya skatter ska införas – allt givetvis samlat under det ideologiska begreppet socialism eller socialdemokrati, där en så stor stat som möjligt är lösningen på de flesta av samhällets problem. Därmed är det logiskt att finansministern vill införa nya skatter och höja de skatter som finns. Det är också logiskt att svara så som hon gör i interpellationssvaret. Sedan finns det de som har helt andra utgångspunkter: låg skatt eller på många saker ingen skatt alls och att människor som själva får styra över sin ekonomi och behålla frukterna av sitt arbete tillsammans och gemensamt bygger det bästa samhället. För oss som inte befinner oss i vare sig den ena eller den andra ringhörnan, som inte tror på väldigt höga skatter men inte heller tror på väldigt låga skatter utan tror på ett väl avvägt skattesystem där det ges drivkrafter för arbete och utveckling och ges möjligheter att hålla ihop samhället och garantera varandra den välfärd vi ska ha låter slutklämmen på finansministerns inlägg lite underlig. Oavsett vad socialdemokrater eller moderater har tyckt är det ju så att om man befinner sig någonstans i mitten av politiken kan man givetvis ompröva när man möts av nya fakta. Jag har omprövat min ståndpunkt, herr talman, i fråga om socialavgifter för unga. Det var en skattelättnad som skulle stimulera arbete men som kanske inte hade riktigt den effekt som jag och många med mig hade bedömt och hoppats att den skulle ha. Då får man komma tillbaka och göra en ny politik. Det som har hänt sedan Socialdemokraterna introducerade sin position och lade fram sin budget är att det har kommit nya beräkningar av hur den här skatten skulle slå. Till exempel Economics har bedömt att effekten skulle bli att vi förlorar 16 000 jobb i . Om man då inte har finansministerns skarpa ideologiska utgångspunkt är det kanske möjligt för en att ta till sig den typen av siffror. Jag hade hoppats, herr talman, att finansministern här skulle föra ett resonemang kring att de här beräkningarna är felaktiga eller inte stämmer och att 16 000 jobb inte är hotade. Jag var i . Där har det skett en stor etablering av en av de svenska bankerna som enligt de uppgifter jag fick har lett till ungefär 150 nya jobb. Sanningen är att är en av många städer där det finns många olika jobb i den finansiella sektorn som ger kommunala skatteintäkter, skola och äldreomsorg. Men man känner nu stor oro, för de här jobben kan med de här skatterna väldigt lätt flytta till andra länder. Vad händer då med skolan och äldreomsorgen i till exempel ? Dessutom adderas oron för de höjda skatterna. Det talas om flygskatt. Det talas om kilometerskatt. Det handlar om att klämma åt de allra minsta bolagen ytterligare, till exempel i 3:12-regelverket. Det skapar sammantaget stor oro – kanske inte nödvändigtvis där man först tror, i storstäderna där det finns en stor arbetsmarknad och en del av de här bankernas mest centrala tjänster är placerade, men runt om i där kämpande människor, företag och kommunpolitiker försöker få ihop budgetar men också vardagen. Finansministern hotar inte bara med skatten på dem som får jobb på banker utan också med flygskatt som kanske gör det omöjligt att driva bolag. Hon hotar med kilometerskatt som gör det omöjligt att driva bolag. Hon hotar med att klämma åt de minsta företagen i 3:12-regelverket. Det är inte att ta ansvar för hela . 38 Finansminister (S): Jag vill påminna om att regeringen ännu inte har tagit ställning i denna fråga. Vi har tillsatt en utredning; utredningen har gått på remiss, och vi kommer naturligtvis att titta på remissinstansernas synpunkter innan vi tar ställning. Det skiljer mig från , som företräder ett parti som ju har tagit ställning i frågan. Jag citerar ur budgetmotion, som jag utgår från att har röstat ja till här i kammaren: ”På inkomstsidan finns flera möjliga åtgärder. är den finansiella sektorn undantagen från mervärdesskatt i EU-länderna, vilket bidrar till att beskattningen är lägre än för andra delar av näringslivet. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i , utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn.” Står och inte längre bakom detta? Jag vill påminna om att den av de två i talarstolen som har tagit ställning för en sådan här skatt är , inte jag. 39 (M): Jag tror att , jobben, tillväxten och välfärden har väldigt lite att vinna på att vi har en mycket konfrontatorisk finansminister. Tvärtom tror jag att man ska söka lösningar och resonera utifrån nya fakta. I detta fall har nya fakta introducerats, och därför är det rimligt att diskutera de 16 000 jobb som enligt Economics är hotade. Det betyder alltså att man kan ompröva gamla ståndpunkter. Man kan fundera på om de är riktiga, och man kan väga dem mot andra typer av lösningar. En ansvarstagande finansminister, som har haft, skulle givetvis resonera kring detta, komma till talarstolen här bredvid och resonera kring hur man själv ser på bedömningen, vad man tror om jobben och varför i så fall i sak har fel och varför man själv är beredd att ompröva. Tyvärr, herr talman, ser vi mer av aggressioner, retoriska poänger och så vidare. Problemet med just skarp retorik och väldigt tvärsäkra uppfattningar är att det inte leder till mer tillväxt och fler jobb och inte tryggar finansieringen av välfärden. Jag tror att man bör ha en mer intellektuell, resonerande och faktamässig utgångspunkt för diskussionen, i stället för att bara angripa sina politiska motståndare – även om man givetvis vill vinna val och emellanåt plocka en och annan poäng också, för sakens skull. Finansministern vill gärna påminna mig om vilket parti jag är medlem i, och det är väl bra, för allt i världen. Men jag kan påminna finansministern om att det är hon som är ansvarig för de offentliga finanserna i . Det är alltså finansministern som leder landet. Det är givetvis i många hänseenden glädjande att finansministern hänvisar till budget som ett slags facit för hur samhället borde utvecklas och styras. Om finansministern gillar budget så mycket rekommenderar jag henne att ställa sig bakom den i dess helhet. Är hon inte beredd att göra det ska hon nog inte heller välja enskilda delar som något slags facit för hur man ska lösa samhällsekonomiska utmaningar. Finansministern borde vidare fundera på hur hon tycker att jobb ska växa fram i en ny, spännande ekonomisk utveckling: globalisering, digitalisering, möjligheter att göra, köpa och sälja tjänster och varor på ett helt annat sätt än vad som har varit möjligt. Vad ställer det för typ av krav på , ? Hur ska och det svenska skattesystemet utvecklas i en värld där produkter och tjänster kan handlas och produceras på ett helt nytt sätt? Denna fråga var, herr talman, ursprungligen ställd till arbetsmarknadsministern. Om jobben ska växa till i – i , , som jag kommer från och utanför storstäder – handlar det nämligen om vilka typer av regler som behöver prägla samhället i tider av digitalisering, där en stor del av tjänste- och varuproduktionen lika gärna kan ske någon annanstans. Jag tycker att det vore bra för om finansministern kunde tänka sig att närma sig den frågeställningen och starta en diskussion. Varför inte ha en bred och förutsättningslös diskussion om en sådan sak? är ett land som har fungerat väl länge, både under många socialdemokratiska regeringar och, vad finansministern än säger, också under den senaste alliansregeringen. Så varför vara så konfrontatorisk? Och varför inte vara lite intellektuellt nyfiken på denna stora utmaning? Vi hade tidigare en framtidsminister. Hon fick förvisso sparken från regeringen, men hon talade om just dessa frågor: Hur ska jobben bli fler? Hur ska vi beskatta arbete , när det så lätt kan flyttas till andra länder? Jag är lite besviken på att finansministern inte åtminstone kan bemöda sig att ge några reflektioner kring själva frågeställningen i interpellationen. 40 Finansminister (S): Självklart är det bra att kunna ompröva sina ståndpunkter, men i denna fråga har fastslagit sin ståndpunkt; jag har ännu inte gjort det. Så är det någon som ska ompröva är det . Jag har tillsatt en utredning, tagit emot den och skickat den på remiss – sedan ska regeringen ta ställning. Vår avsikt är att på ett eller annat sätt införa en bankskatt. Sedan kan man resonera om hur den ska utformas. Men det är som har tagit ställning för att man ska ha en skatt på arbetsgivaravgifter. Därför blev jag något förbluffad när jag fick denna interpellation. Jag tycker naturligtvis att det är spännande att få komma till och svara på en fråga om vad det finns för nackdelar med en skatt som själv föreslår ska införas. Det är naturligtvis också viktigt att reflektera och ompröva. Ungdomsarbetsgivaravgifterna är en fråga som omprövat. när han har chansen i talarstolen kanske han också kan berätta varför han har omprövat nedtrappningen av jobbskatteavdraget, som jag har förstått att han har varit väldigt kritisk till, men också den begränsade uppräkningen av skiktgränserna, som numera tycker är bra politik, och den förändring av ROT-avdraget som regeringen har infört. Frågan om hur vi ska kämpa för jobb och tillväxt i i fortsättningen, också i av digitalisering, ägnade jag ju mitt interpellationssvar åt. Jag förklarade dels vilka utmaningar som finns, dels vilka satsningar regeringen gör. Runt om i världen ser vi en trend: Många arbeten kan på olika sätt tas över av robotar. Självkörande lastbilar kommer till exempel helt att revolutionera transportsektorn. Även på andra områden kommer robotar att betyda mycket för arbetsmarknadens utveckling framöver. Regeringen har mot den bakgrunden gjort mycket stora satsningar på vidareutbildningsmöjligheter, men också på att höja den generella utbildningsnivån. En sak vet vi nämligen: När ekonomin och tekniken förändras gör en god utbildningsbakgrund att man har goda möjligheter i omställningen. Därför har regeringen satsat 10 miljarder i specialdestinerat stöd till skolan. Vi har 50 000 fler utbildningsplatser jämfört med tidigare, och vi försöker på olika sätt förstärka matchningen på arbetsmarknaden. Men låt oss nu få höra om omprövning vad gäller inkomstskatterna och ! 41 (M): Detta är det sista inlägget, tror jag bestämt; man har väl tre inlägg i interpellationsdebatter. Det var så länge sedan jag ställde en interpellation. Denna regering har ju haft så många andra att diskutera sin politik med: , , SKL med flera, som har underkänt den. Jag har därför inte tyckt att min insats på området har varit lika efterfrågad som tidigare och ville försäkra mig om regelverket. Jag är lite beklämd över finansministerns svar: att hon inte kan ge sig in i sakfrågan. Jag förstår att finansministern vill reducera varje sådan här debatt till att vara partipolitisk och försöka plocka enskilda poänger. Hon är väl medveten om hur budgetarbete, både i regeringsställning och i opposition, fungerar, så jag tror att det mest tröttar ut väljarna. Man är nog mer nyfiken på hur jobben faktiskt ska bli fler än på hur enskilda partier ställer sig i olika skattefrågor. När finansministern nu har pekat ut riktningen med finansskatter, flygskatter, kilometerskatter och försämrad beskattning av entreprenörer ställer sig svenska folket givetvis frågan: Hur ska jag få jobb i den här ekonomin? Det jobb jag har, exempelvis med att svara i telefon på en internetbank, vill finansministern göra dyrare. Men det jobbet kan ju lika gärna göras från , eller , som inte har denna skatt. När skatten på entreprenörskap höjs ställer man sig givetvis frågan var de jobb ska växa fram där de egna barnen ska kunna få anställning . När flygskatten höjs ställer man sig i min hemort , i och på andra ställen frågan hur företagen ska kunna vara kvar när det blir dyrare att flyga.