prot · H40911 · 2016-09-29 00:00:00 — Men en sak kan vi i alla fall vara väldigt säkra på: Kommentaren att jobbskatteavdragen är verkningslösa har statsministern fällt . Han sa det så sent som i partiledardebatten nu senast, , här i . Om finansministern säger en sak och hennes statsminister säger en annan tror jag att regeringen har väldigt stora problem. Då kan man ju inte ens vara överens om några av de grundläggande principerna för hur svensk ekonomi fungerar. säger att hon vill se mer verkningsfulla åtgärder. Det är intressant att alla oberoende ekonomiska bedömare är överens om att jobbskatteavdraget har inneburit en positiv sänkning av jämviktsarbetslösheten med ungefär 180 000. Sedan råkar de också komma fram till att regeringens politik än så länge har resulterat, och kommer att resultera, i en höjd jämviktsarbetslöshet med runt 20 000 fler arbetslösa än vad som annars vore fallet. Det är lätt för finansministern att stå och säga att hon vill ha effektivare åtgärder. Man kan använda det som argument för precis vad som helst. Det enda sättet att verkligen avgöra om en politik är effektiv eller inte är att räkna på den. Märkligt nog vill inte finansministern räkna på sysselsättningseffekterna av sin egen politik. Hon hävdar att det inte går att göra det. Alliansregeringen gjorde det ständigt. Oberoende ekonomiska och politiska bedömare gör det. Men finansministern gör det inte. Märkligt nog är det ord som står mot ord här. Experterna säger att regeringens politik är ineffektiv och leder till arbetslöshet. Finansministern presenterar inga konkreta bevis för annat. 157 (M): Jag måste konstatera att finansministern försökte blanda bort korten lite när det gäller statens samlade budget. Vi vet alla att det ingår flera olika parametrar i budgeten. Men slutsatsen och den totala siffran visar ett underskott i regeringens samlade budget, och det är det inte i samlade budget. Vi redovisar balans, och det gör vi som sagt för att vi vill vara bättre förberedda när vi kommer in i nästa lågkonjunktur. Och den kommer förr eller . Vi har en starkare budget än regeringen, och trots det satsar vi mer på välfärden än vad regeringen gör. raljerar lite, och jag kanske var lite slarvig när jag sa 30 000–35 000. Gränsen går ju faktiskt vid 36 000. Det är där man får höjd marginalskatt . Det drabbar 1,3 miljoner löntagare. Så många får höjd marginalskatt. brukar kalla skattehöjningen för en skattesänkning för att blanda bort korten. Det är lite konstigt med tanke på att den ger intäkter till staten. Det är svårt att se att en skattesänkning skulle ge intäkter till staten. Jag tycker att blandar bort korten också när det gäller detta. av elmontörerna i kommer att få höjd marginalskatt. av barnmorskorna kommer också att få det, liksom av poliserna och av ingenjörerna. De får höjd marginalskatt i budget. Det är som sagt lätt för att skratta bort det och säga att 26 000 hit eller dit inte spelar någon större roll för henne. Jag vet att de här personerna inte får några 26 000. Det handlar om betydligt mindre summor. Men det är ändå en marginalskatteökning, och det är inte det vi behöver i om vi ska premiera utbildning och få människor att gå vidare. Sedan krisåren runt 2008 hade vi en arbetslöshetstopp 2009, och efter det har arbetslösheten stadigt sjunkit. Sysselsättningsgraden har ökat. visar siffrorna att detta kommer att vända . Vad har finansministern för muskler för att kunna göra något åt det? 158 Finansminister (S): hävdar att vi höjer marginalskatten. Det stämmer faktiskt inte. Marginalskatten är densamma. Däremot ligger en automatisk skattesänkning i systemet, och den bromsar vi lite. Om vi nu höjer skatten – är det så att får högre skatt än han hade förut? Har han högre skatt eller lägre skatt än han hade ? Svaret är att har en lägre skatt. Det är denna skattesänkning som han kallar för en marginalskattehöjning – apropå att blanda bort korten. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:785 om uteblivna skattesänkningar för pensionärer 159 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att sänka skatten för pensionärer . Som jag redan har svarat partikamrater anser regeringen att den orättvisa skillnaden mellan beskattningen av arbetsinkomster och beskattningen av pension som infördes av den moderatledda alliansregeringen bör avskaffas. I ett första steg har regeringen förstärkt det förhöjda grundavdraget för äldre så att pensionärer som är inte beskattas högre än löntagare vid inkomster . Det förhöjda grundavdraget förstärktes även för dem med pensioner . Regeringens reform innebär att de med de lägsta pensionerna betalar lägre skatt än vad de skulle ha gjort om regeringen inte gjort förändringen. Regeringens ambition är att ta ytterligare steg för att minska skatteskillnaderna mellan arbetsinkomster och pension. 160 (M): var det ett väldigt högt tonläge från Socialdemokraterna. Man talade om att Alliansen hade infört en pensionärsskatt. Det Alliansen gjorde var att vi sänkte skatten för vanligt folk som jobbar med jobbskatteavdrag. Det är en politik som har gett stor positiv sysselsättningseffekt, fått fler människor i arbete och stärkt svensk ekonomi. Denna skattesänkning – jobbskatteavdraget – gick just bara till dem som arbetade. Det fanns då en känsla hos många pensionärer av att vara förfördelade. Detta beskrev socialdemokratin felaktigt som en pensionärsskatt. Det var i själva verket en skattesänkning för dem som jobbade och ingen särskild skatt på dem som inte jobbade. Alliansen var ändå tydlig. Vi vill sänka skatten för alla – även för pensionärerna – och det gjorde vi också. Fem gånger vid makten sänkte vi skatten för pensionärer till en summa av totalt sett nästan . Ålderspensionärerna har fått nästan mer i disponibel inkomst tack vare de skattesänkningar som Alliansen genomförde. Ändå var det ett jättehögt tonläge från socialdemokratin. Man återkom ständigt till orättvisan med den så kallade pensionärsskatten, och man lovade att man skulle ta bort det här skattegapet. har varit finansminister , och än så länge har hon minskat skattedifferensen med . Alliansen sänkte skatten nästan nio gånger mer för pensionärer än vad den här regeringen har gjort. Det finns inte heller några som helst tecken på att är intresserad av att sänka skatten för pensionärer ytterligare, utan det här handlar om att man i opposition var opportunistisk och attackerade den dåvarande alliansregeringen på ett sätt som var politiskt och retoriskt gångbart, men man hade inte något som helst intresse av att verkligen göra någonting åt det när man väl kom till makten. Det här har blivit lite av . Det är inte det första valsveket som hon står för. Hon lovade att inte röra och . Hon lovade att inte röra överskottsmålet. Hon lovade att inte höja skatten för vanligt folk som jobbar – vi fick i förra debatten höra konstatera att vi får skattehöjningar för 1,3 miljoner löntagare. Hon lovade att inte höja bensinskatten. Allt detta har hon ändå gjort. Det här är en svekregering. Det är en regering som inte står vid sitt ord. Man kan inte lita på den här regeringen, man kan inte lita på Socialdemokraterna och framför allt kan man inte lita på som sitter i tv-soffan och lovar att hon ska göra än det ena, än det andra och sedan gör det direkt motsatta. Frågan om sänkta skatter för pensionärer är kanske ett av det tydligaste exemplen på det. Man gjorde en liten justering i marginalen i sin första budget, och sedan har det inte funnits några signaler om att man kommer att göra några ytterligare reformer för att pensionärerna ska få mer i plånboken. Den lärdom vi kan dra av det är att vill pensionärer ha sänkt skatt ska de rösta på . 161 (M): sammanfattade det jag skulle säga väldigt bra i det sista han sa. Vill man ha sänkt skatt för pensionärer ska man rösta på eller något annat alliansparti. Det finns ingen svensk regering i modern tid som har sänkt skatten så mycket för pensionärerna som Alliansen gjorde. 16 ½ miljard lade vi som sagt på att sänka skatten för pensionärerna. Det var en ganska betydande summa, och den ska ställas i relation till regeringens 1,9 miljarder. Det retoriska greppet att döpa en oförändrad skatt till en pensionärsskatt är inte speciellt hederligt, tycker jag. Jag tror dessutom att de flesta pensionärer tycker att det är ganska viktigt hur helheten ser ut i den egna ekonomin. Vi höjde även bostadstilläggen för pensionärer och införde RUT-avdrag som gjorde att man kunde få utökad hemtjänst för en rimlig summa och så vidare. Vi genomförde många reformer för pensionärerna under våra . Det är synd att det överskuggas av den nidbild som Socialdemokraterna har spridit om att vi har infört en pensionärsskatt, vilket vi inte har. Dessutom fick man dubbelt jobbskatteavdrag som pensionär om man fortsatte arbeta. Det glöms också ofta bort. Vi satte ned egenavgifterna för pensionärer som anställdes – något som regeringen har ändrat – och så vidare. Jag ska passa på att svara på frågan från sista rundan i den förra interpellationsdebatten, för den hänger ihop med detta. frågade mig om jag får höjd eller sänkt skatt . Mitt svar på den frågan är att jag får högre skatt än om regeringen inte skulle ha höjt skatten. Det tycker jag är en ganska bra sammanfattning. Vi hade en princip en gång i den stora skattereformen i . Då jobbade jag på bank. Det var en ganska bra överenskommelse på ett sätt, även om den gången stod vid sidan av den. Det fanns en bra del i den, och det var att vi bestämde att en begränsad del av de svenska löntagarna skulle betala statlig inkomstskatt. Det var alla partier överens om. Men Socialdemokraterna har under sina regeringsår, både före Alliansen och , underminerat den principen ganska dramatiskt genom att plocka in fler och fler löntagare i den del som ska betala statlig inkomstskatt. Det är precis det man gör kommande årsskifte. Ett antal människor som precis glider över gränsen för statlig inkomstskatt – de har normala inkomster och normala arbeten – tvingas då börja betala statlig inkomstskatt. Det var inte det som var meningen när man gjorde skattereformen. Jag tycker att borde leva upp till den överenskommelse som gjordes en gång och faktiskt acceptera att det ska vara ett begränsat antal som betalar statlig inkomstskatt och inte urholka detta genom att putta in fler och fler i det här systemet. 162 Finansminister (S): svarade på frågan. Han får alltså en lägre skatt än men kallar det naturligtvis en högre skatt än om han hade fått ännu mer i sänkt skatt. hänvisar till överenskommelsen i den förra skattereformen. Jag ska bara påpeka att inte var med i den överenskommelsen. Men framför allt skedde de stora avstegen från den överenskommelsen under alliansåren eftersom jobbskatteavdragen inte fanns i den. Det har totalt ritat om kartan för skattepolitiken i och framför allt undergrävt finansieringen av välfärden. Det är också därför som alliansregeringen lämnade stora underskott efter sig. Att alliansregeringen sänkte skatten mycket gjorde också att man lämnade mycket stora underskott efter sig. En stor skillnad mellan den här regeringen och den förra är att vi driver en försiktig och ansvarsfull ekonomisk politik och inte genomför stora, dyra och ofinansierade skattesänkningar utan tar ansvar för statsfinanserna. Det gör också att en avskaffning av pensionärsskatten är någonting som vi kommer att genomföra på ett sätt som också tar ansvar för statsfinanserna. var aktivt med och stoppade den första sänkningen av pensionärsskatten som vi hade velat skulle träda i kraft . Vi lyckades få igenom den till . Det är väldigt bra, och det är det första steget. Vi vill naturligtvis komma med ytterligare steg för att sänka pensionärsskatten för att avskaffa den. Däremot har det inte varit något vallöfte att avskaffa den under den här mandatperioden, men jag vill naturligtvis att vi ska kunna ta ytterligare steg för att sänka pensionärsskatten. kommer jag alltid att ta ansvar för statsfinanserna på samma sätt som jag har gjort sedan jag blev finansminister. 163 (M): Det var inte ett första steg som togs för att sänka skatten för pensionärer. Det var ett sjätte steg. Alliansen tog innan den här regeringen tillträdde fem steg. Vi sänkte, som jag sa tidigare, skatten med nästan 17 miljarder för pensionärer. I vår motion i samband med vårpropositionen köpte vi också regeringens pensionärsskattesänkning. Den beskrivning som finansministern försöker göra, att det är hon som står för skattesänkningar för pensionärerna medan Alliansen gör det motsatta, är helt enkelt inte korrekt. Vi har sänkt skatten för pensionärer nio gånger mer än vad finansministern har gjort. Tittar man på hur den här regeringen prioriterar är det alldeles uppenbart och tydligt så att skattesänkningar för pensionärer inte är någonting som står på finansministerns önskelista. Det är tydligt så att det var tomma ord som var slagkraftiga i oppositionspolitik och som finansministern populistiskt kunde använda i debatterna, men hon hade inte något som helst intresse av att faktiskt verkställa löftena. I stället väljer hon att prioritera höjd a-kassa så att det lönar sig mindre att arbeta och vi har en situation där den 19-åriga servitrisen som har fått sitt första jobb får mindre i lön efter skatt än vad advokaten som blir arbetslös får i bidrag. Det tyckte finansministern var viktigare att prioritera än sänkt skatt för pensionärer. Det är inte den enda bidragshöjningen som finansministern har genomfört. En stor del av Socialdemokraternas satsningar har handlat just om att höja bidragen och att öka anslagen till ineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, eller för den delen ineffektiva byggsubventioner. Det finns inte något som helst stöd för att dessa ska leda till ökat byggande. Slutsatsen är följande: Man kan inte lita på den här finansministern. Hon säger en sak före valrörelsen. När hon sedan kommer till makten gör hon det precis motsatta. Vi ser exempel på det när det gäller och . Vi ser exempel på det när det gäller höjd skatt för vanligt folk som arbetar. Vi ser exempel på det när det gäller bensinskatten. Vi ser exempel på det när det gäller överskottsmålet. Och vi ser exempel på det när det gäller sänkt skatt för pensionärer. Det finns inget större intresse hos regeringen för att göra någonting åt det. Det har framgått med all önskvärd tydlighet under den här budgetprocessen att man väljer att prioritera andra saker. Eftersom vi inte får några konkreta löften från finansministern om när nästa steg ska komma är det tydligt att det här bara var en läpparnas bekännelse. 164 (M): Jag blir lite upprörd när finansministern fortsätter att upprepa att vi sänkte skatten och att det gjorde så att det blev mindre pengar till välfärden. Det är ren osanning. Jag roade mig med att läsa lite i Kommuner och Landstings stora ekonomirapport . Den var ganska intressant. Man såg i den att resultaten för kommunsektorn var svaga under S-regeringarna 2000−2004. –2014 och ökade resultaten i kommunsektorn. Man kan också se att med –2006 var kostnaderna i kommunerna betydligt större än skatteunderlaget. Men under alliansåren hade man balans mellan kostnader och skatteunderlag. Detta har naturligtvis jättestor betydelse, inte minst för de äldre. En stor del av en kommuns budget går till äldreomsorg. När finansministern talar om att vi sänkte skatten för löntagarna och att det gick ut över välfärden har hon fel. Sammanfattningsvis kan man säga att eftersom vi fick in mer resurser till kommunsektorn fick pensionärerna inte bara sänkt skatt under alliansåren, utan de fick också stabilare välfärd i kommunerna. Det klarade vi, trots att vi under alliansåren gick igenom den djupa, globala krisen. verklighetsbeskrivning är inte korrekt. ser vi dessutom att obalanserna i den kommunala ekonomin ökar igen. Vad gör då? Jo, hon fortsätter att låna. Och hon använder de pengarna till helt andra saker än till att stärka kommunsektorn. Det är allvarligt. 165 Finansminister (S): Jag vill påminna om att antalet anställda per 1 000 invånare sjönk vid makten. ökar antalet igen – apropå hur det är ställt i välfärden. Det är helt korrekt att det är oerhört viktigt för pensionärerna att kommunerna har pengar för att trygga en bra hemtjänst. Därför är det tråkigt att vill halvera regeringens satsning på välfärden . Många människor i den kommunala äldreomsorgen skulle riskera att sägas upp, vilket skulle ge de äldre en otryggare vardag. Jag har sagt här i talarstolen att vi har tagit ett första steg för att ta bort pensionärsskatten. Vi kommer att ta nya steg, självklart i en takt som också innebär att vi tar ansvar för de offentliga finanserna. Ändå står och säger att regeringen inte har några ambitioner på detta område. Han för debatten på en så låg nivå att det inte ens är värt att bemöta. 166 (M): Det som är en så låg nivå att det inte är värt att bemöta var Socialdemokraternas höga tonläge före valet. Man beskrev pensionärsskatten som en djup orättvisa. När man sedan kom till makten gjorde man en niondel av vad Alliansen hade gjort, en niondel. Ni har inte sänkt skatten för pensionärerna i någon vidare bemärkelse, . Vi gav dem nästan en tusenlapp mer i disponibel inkomst. Av er har de fått någon ynka hundralapp. Utöver det har ni höjt skatten för många pensionärer, genom att ni inte har höjt brytpunkten för den statliga inkomstskatten. Det är många pensionärer som har betalat den. Ni höjde inte minst den särskilda arbetsgivaravgiften för äldre. Summan av kardemumman blir att många pensionärer har fått mindre pengar kvar i plånboken till följd av regeringens politik. Det är det som är det oärliga när det gäller hur finansministern förhåller sig till politik. Hon sitter i opposition och beskriver en djup orättvisa. Sedan kommer hon till makten och gör en niondel av vad Alliansen redan hade gjort. Det är den låga nivån i den här debatten. En annan låg nivå i debatten är att finansministern försöker skapa en bild av att Alliansen skulle göra stora nedskärningar i välfärden. kan finansministern läsa den moderata oppositionsbudgeten. Då kommer hon att se att vi satsar mer på välfärden än hon gör. Vi väljer att prioritera andra delar av välfärden. Vi vill framför allt satsa på skolorna och se till att det inte ska finnas någon skola som är så dålig att den inte klarar av sin grundläggande uppgift. Det ska vara nolltolerans mot dåliga skolor. Nog satsar vi på välfärden, mer än regeringen gör. 167 Finansminister (S): och de andra borgerliga partierna införde skatteklyftan som innebär att pensionärer betalar högre skatt än löntagare med samma inkomst. Vi har varit tydliga med att vi har tyckt att det har varit fel hela vägen. Vi har argumenterat emot det. Det första vi gjorde när vi kom i regeringsställning var att ta ett första steg för att ta bort den klyftan. Här finns det en skillnad i politik. Vi tycker inte att en pensionär med samma inkomst som en löntagare ska betala högre skatt. De har dessutom förslag som vidgar klyftan genom att man vill införa ytterligare jobbskatteavdrag. Vi vill ta bort klyftan. Vi har tagit ett första steg. Vi kommer att ta ytterligare steg för att ta bort denna klyfta tills vi har nått hela vägen. Det är tydlig politik från den här regeringen, även om ogärna vill lyssna på det örat. Klyftan ska bort. Vi kommer att ta ytterligare steg, men till skillnad från alliansregeringen gör vi det i en sådan takt att vi också värnar de offentliga finanserna. Den här regeringen stärker de offentliga finanserna, till skillnad från alliansregeringen som försvagade dem, inte bara under finanskrisen utan framför allt därefter. Man lämnade efter sig mycket större underskott än man hade under själva finanskrisen, de största underskotten sedan budgetsaneringen. Enligt vad presenterade i går halverar man regeringens satsning på välfärden. Hälften så mycket till kommunerna, 5 miljarder i stället för 10 miljarder, innebär att tusentals personer riskerar att sägas upp i runt om i landet. Det vore inte bra för våra äldre. Jag tror att många är tacksamma över att det inte är den politiken som blir verklighet. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2015/16:786 om kilometerskatt 168 Finansminister (S): har frågat mig dels hur hög kilometerskatten kommer att bli, dels om jag tänker ta något initiativ med anledning av den kritik som framförs mot hur förslaget kommer att slå mot landsbygd, åkerinäring och industri. En utredning arbetar med att ta fram ett förslag till vägslitageskatt och ska lämna sitt betänkande . Hur skatten ska närmare utformas ingår i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer och regioner. När utredningen har lämnat sitt betänkande kommer det att beredas i sedvanlig ordning. 169 (M): Regeringen vill alltså införa en så kallad kilometerskatt. Det är en väldigt olycklig idé från regeringen. När man inför nya skatter borde man, enligt min uppfattning, ha utgångspunkten att det ska ha en så liten inverkan på ekonomin och sysselsättningen som möjligt. Om denna skatt inte har så stor påverkan på ekonomin får den gärna vara riktad mot att förbättra till exempel miljön. Det här är en skatt som har varken eller. Oavsett hur vi gör är det omöjligt att eliminera transporter, om vi ska ha kvar ett modernt samhälle. Mjölken måste transporteras till livsmedelsbutikerna. Det finns nog ingen del av detaljhandeln som inte är beroende av transporter. Denna skatt kommer inte att få en positiv miljömässig påverkan i form av att man växlar från ett miljöskadligt beteende till ett annat mindre miljöskadligt beteende. Den här skatten är riktad mot transporter som sådana. Dessa transporter är omöjliga att ta bort, givet att vi vill ha kvar ett modernt samhälle. Det som i stället kommer att hända är att det blir en direkt skattepålaga på åkerinäringen – en näring som sysselsätter ungefär 100 000 personer, en näring som har hård konkurrens från utländska aktörer som ganska ofta, tyvärr, fuskar med skatter och har osjysta lönevillkor för sina anställda. Åkerinäringen bidrar med 100 miljarder till nettoexporten. Den här skatten slår direkt mot en verksamhet som är satt under stor konkurrens, som sysselsätter många och som riskerar att slås ut. Det är alltså en skatt som kommer att ha enbart negativa effekter. Kilometerskatten slår också mot tillverkningsindustrin, eftersom den är beroende av transporter. Träden för skogsindustrin kan finnas uppe i nordligaste , men de bearbetas i stor utsträckning i till exempel . På något sätt måste de nedhuggna träden transporteras från till och sedan exporteras vidare på den globala trämarknaden. Dessa transporter kommer alltså att beläggas med en skatt som också slår direkt mot den svenska tillverkningsindustrin. Inte minst kommer denna skatt att slå mot konsumenterna. Som jag sa: På något sätt måste ju mjölkpaketen fraktas från bondgården till eller Coopbutiken. Ursprungligen handlade det om per kilometer, men är det , enligt medieuppgifter. Det här kommer ju att slå mot konsumenterna. Mjölkpriserna kommer att bli högre, och kostnaderna för konsumenterna blir högre. Det fungerar så. Det finns inga stora, rika företag som bara kan absorbera kostnaderna, utan de kommer att slå mot konsumenterna. Det är vanligt folk som får betala, vanligt folk i åkerinäringen som blir arbetslösa därför att den blir utkonkurrerad av utländska aktörer, och vanliga människor som arbetar i tillverkningsindustrin eller vanliga människor som konsumerar. 170 (M): En hög skatt, en kilometerskatt, slår mot arbetstillfällen, mot landsbygden och mot en hel näring, nämligen transportnäringen. Dessutom leder den till en hög kostnadsnivå plus en höjd prisnivå för konsumenterna. Det råder igen tvekan om att detta är en skadlig skatt. När de planerade per kilometer kan, enligt medieuppgifter, räknas blir jag verkligen orolig. Men finansministern berör inte dessa medieuppgifter med ett enda ord. Åtminstone kunde hon här i kammaren förneka dessa uppgifter. Det är en enorm skillnad mellan och .