prot · H30968 · 2016-02-23 00:00:00 — Men det handlar naturligtvis också om att jobba med arbetsmiljön så att människor orkar stanna kvar längre i arbetslivet. Regeringen har bland annat tagit fram en ny arbetsmiljöstrategi med det tydliga syftet att man ska kunna ha en god hälsa också i arbetslivet och därmed också möjligheter att arbeta längre upp i åldrarna. 129 (KD): Mycket av det som finansministern säger håller jag med om, det vill säga att vi behöver få äldre att stanna kvar lite längre på arbetsmarknaden utifrån rådande situation. Vi har en brist på socionomer och på lärare. Vi behöver allt folk som vi kan få som på ett eller annat sätt kan hjälpa till och se till att vår välfärd fungerar längre fram. Jag håller också med om att pensionärer gynnas av de skatter vi har. Men i ett läge där vi behöver resurser och antalet arbetade timmar i behöver öka markant för att klara av den välfärd vi har framför oss tror jag ändå att det är befogat att ha den gynnsamma situationen för pensionärerna. Vi behöver på olika sätt stimulera den gruppen av äldre att jobba lite längre. Finansministern tar upp att det givetvis inte bara handlar om lön utan även om hur man känner sig på arbetet, att arbetsmiljön fungerar, och jag delar den bilden. Jag redovisade siffror i mitt första inlägg som visar på att antalet äldre ökade markant 2006–2014. De ökande siffrorna visar att arbetsgivare känner att de har en möjlighet att ha dem kvar lite längre. Det som oroar mig är att de åtgärder som regeringen vill genomföra oftast är åtgärder som höjer skatten och minskar incitamentet för den enskilde att fortsätta arbeta eller för företagaren att anställa dem. På det sättet tror jag att det kan bli ett gap i finanserna, det vill säga att vi får färre äldre som stannar kvar på arbetsmarknaden och färre arbetade timmar. Därmed får vi ett hål i statens finanser. Jag tror att man måste försöka se det här som en helhet och på lite . Då tror jag att man måste försöka se till att de äldre stannar kvar ett eller till. En god idé för att kunna lyckas brukar vara att försöka behålla de idéer som är bra, och de idéer som är dåliga försvinner bort på något sätt. Ni diskuterade tidigare RUT-avdraget, som är en succé som har givit många nya arbetstillfällen. Det är något som man inte borde röra. Det är något som jag tycker att man borde försöka bevara på bästa sätt för att ge ett incitament för de äldre att stanna kvar och ett incitament för företagarna att vilja ha kvar de äldre. Jag kan inte se att det här gynnar i längden utan att man i stället kommer att få ett hål i statens finanser som inte går att täcka på annat sätt. 130 Finansminister (S): När vi tog över de offentliga finanserna efter regeringsskiftet var de i ett sådant skick att vi var tvungna att finansiera viktiga reformer. Det var ju tyvärr så att alliansregeringen hade sänkt skatten, framför allt i slutet av andra mandatperioden, på ett sådant sätt att vi hade väldigt stora underskott i de offentliga finanserna, trots att konjunkturen var på väg upp. Det var till och med så att underskotten var de största vi har haft sedan budgetsaneringen , och de var betydligt större 2014 än under själva finanskrisen. Det är klart att det var väldigt bekymmersamt och inte ett hållbart läge för de offentliga finanserna. Därför var vi tvungna att bryta trenden med ständigt ökande underskott som rådde under alliansregeringen. Vi har därefter brutit den utvecklingen och för nu en mer ansvarsfull ekonomisk politik. Som en del i att minska underskotten – vi har halverat underskotten nu – har vi varit tvungna att finansiera våra reformer för att kunna genomföra viktiga investeringar men också ta ansvar för de offentliga finanserna. Vi har genomfört viktiga investeringar, och de har vi varit tvungna att finansiera. Men har de investeringar som vi har genomfört kunnat gynna arbetskraftsutbudet bland de äldre. Det handlar inte minst om den förstärkning vi har gjort i äldreomsorgen, för vi vet att många äldre går ned i arbetstid eller slutar jobba för att vårda en nära anhörig. Där är kvaliteten i äldreomsorgen oerhört central. Därför är vår satsning på 2 miljarder ytterligare för fler anställda i äldreomsorgen något som möjliggör för äldre att arbeta längre. Vi har också förstärkt arbetsmiljöarbetet med bland annat fler inspektioner. Vi har även satsat mer på arbetslivsforskning, som också är något som kan gynna arbetskraftsdeltagandet för äldre. 131 (KD): Jag delar finansministerns uppfattning att man givetvis ska kunna finansiera de satsningar man gör, och det är vällovligt. Du tar fram en satsning som du är extra stolt över, satsningen på personalförstärkningen i äldreomsorgen. I och för sig delar jag uppfattningen att det är vällovligt och välbehövligt. Problemet är att om man finansierar det genom att införa särskild löneskatt för de äldre betyder det att man får ett hål i statens finanser. Jag tror nämligen inte att det kommer att inbringa den intäkt som man tror eftersom antalet äldre som arbetar helt enkelt kommer att minska. Personalsatsningen som görs är bara . Vad händer sedan? Man måste ha ett längre perspektiv när man gör personalsatsningar och inte övervältra problemet på kommunerna i andra änden, det vill säga att de måste finansiera detta . I så fall måste man se till att det finns med i statens finanser framöver. Finansministern och jag har inte riktigt samma uppfattning om statens finanser och vem som bär ansvaret för vad, men det kan vi ta i en annan diskussion. Men jag kan konstatera att vi ändå på något sätt vurmar för samma sak, det vill säga att fler arbetade timmar är bra för . Hur vi kommer dit kan vi alltid diskutera. 132 Finansminister (S): Jag delar helt uppfattning att vi behöver fler arbetade timmar på arbetsmarknaden och fler äldre som stannar kvar längre i arbetslivet. Äldre kan inte bara bidra med fler arbetade timmar, utan det finns också mycket erfarenhet och kompetens hos våra äldre. Detta ger en möjlighet för hela arbetskraften, inte minst för den yngre generationen, att lära sig av den kompetens och livserfarenhet som finns hos äldre, både i arbetslivet och privatlivet. Jag hoppas att vi politiker från olika partier kan vara med och bilda opinion för att fler människor ska välja att stanna kvar i arbetslivet. Det handlar dels om vilka möjligheter man har att stanna kvar, dels om vilken attityd som finns i samhället till äldre på arbetsmarknaden. Här har vi som politiker möjlighet att bedriva opinion både för att människor ska vilja arbeta längre och för att arbetsgivare ska vilja behålla och även nyanställa äldre. Runt om i världen finns det många exempel på länder där arbetsgivare anställer även äldre i en utsträckning som vi tyvärr inte riktigt ser i . Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2015/16:368 om transportinfrastrukturens betydelse för industrin 133 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vad jag och regeringen ämnar göra för att inkorporera transportinfrastrukturens betydelse i nyindustrialiseringsstrategin. är en stark industrination där industrin, inklusive de industrinära tjänsteföretagen, skapar närmare 1 miljon jobb och står för större delen av vår export. Men svensk industri står också inför utmaningar. Digitaliseringen driver på industrins omställningstakt, och det innebär särskilt för små företag en stor utmaning att hänga med i den snabba teknikutvecklingen. Digitalisering och automation innebär nya möjligheter för lönsam och hållbar produktion i . Med nyindustrialiseringsstrategin vill regeringen göra mer attraktivt för nya investeringar och underlätta den omställning av svensk industri som krävs av den allt snabbare tekniska utvecklingen. Fokus för nyindustrialiseringsstrategin är att stärka företagens omställningsförmåga. Fyra fokusområden har pekats ut som avgörande: industrins digitalisering, hållbar produktion, kompetensförsörjning för industrins behov och attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer för industrins utveckling. Regeringen tar nu fram en handlingsplan med konkreta åtgärder inom dessa fyra områden för att stärka industrins omställningsförmåga och konkurrenskraft. Utöver de åtgärder som regeringen kommer att vidta inom ramen för handlingsplanen är industrin naturligtvis fortsatt beroende av goda ramvillkor och grundförutsättningar för att kunna skapa, växa och exportera med bas i . Lagar, regler, skatter, energiförsörjning och infrastruktur är exempel på grundförutsättningar som kan användas som indikatorer på ett lands konkurrenskraft. Regeringen följer noga utvecklingen inom dessa områden och arbetar med dem inom ramen för andra processer än nyindustrialiseringsstrategin. Transportinfrastrukturen är ett exempel. Den hanteras inom ramen för arbetet med den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Regeringen har redan investerat i ett ökat väg- och järnvägsunderhåll. Näringslivets behov av väl fungerande godstransporter och arbetspendling kommer att vara viktiga utmaningar i regeringens kommande arbete med bland annat den infrastrukturproposition som är planerad att lämnas till . 134 (M): Jag tackar ministern för svaret. Precis som ministern nämner är ett av världens rikaste länder just tack vare den svenska exportindustrin och de framgångar vi har haft . Handel med andra länder är grunden för hela vårt välstånd. Det är det som gör att vi har väl fungerande skola och sjukvård och ett omfattande välfärdssystem i vårt land. Det är också grunden till att många människor söker sig till vår del av världen. Allt det är bra, och allt det är jag och ministern helt överens om. Det som ministern glömmer att nämna när det gäller utmaningar för den svenska exportindustrin är geografiska läge. Många utmaningar är lika för många länder, men har en geografisk position i utkanten av . Vi är dessutom ett avlångt och glest befolkat land, vilket gör att infrastrukturutmaningarna är särskilt viktiga om vi ska fortsätta att skörda framgångar med svenska företag. Vi har också många fördelar. Vi har obefintlig korruption och utbyggda välfärdssystem – ja, mycket sådant som gör att man gärna vill göra investeringar i vårt land. Vi har också relativt väl utbyggd infrastruktur, dock med stora utmaningar framför sig. Jag ställde min interpellation till ministern för att jag menar att dessa utmaningar borde vara en naturlig del av en nyindustrialiseringsstrategi. Jag tycker att näringsministerns strategi är ett bra initiativ. Men jag saknar som sagt infrastrukturen som en naturlig del av detta arbete. Fungerande infrastruktur är grunden. Persontrafik prioriteras väldigt lätt före godstrafik i vårt land. Människor som inte tar sig till jobbet blir arga och uppretade, och det blir många artiklar i tidningarna. som inte kommer fram skrivs det betydligt mindre om, men det är precis lika allvarligt för den svenska ekonomin. Dessutom slås näringsministerns goda ambitioner sönder av hans ministerkollegor i regeringen. Det spelar ingen roll om man har en minister som tycker att detta är viktigt om man har andra ministrar som jobbar i precis motsatt riktning. Infrastrukturministern vill införa flygskatt, kilometerskatt och annat som kommer att försvåra kraftigt för svensk industri. Energiministern vill höja effektskatten, och vi vet precis vad det kommer att leda till för svensk industri. Finansministern vill höja skatten på arbete, och utrikesministern skapar fler ovänner än vänner när hon far runt i världen. Allt detta skapar utmaningar för svensk exportindustri. Tror näringsministern att hans ministerkollegor och deras politik kommer att bidra till det som näringsministern vill uppnå med sin strategi? 135 Närings- och innovationsminister (S): Det gläder mig att vi har en debatt om nyindustrialiseringsstrategin i kammaren. Regeringens nya strategi Smart industri är efterlängtad av svensk industri. Av en slump presenterades den i kammaren efter det att den förre statsministern i förklarade att den svenska industrin var ”basically gone”. I industristrategin konstaterar vi att industrin är ryggraden i svensk ekonomi. av svensk export kommer från industrin och de tjänstenära företag som är kopplade till industrin. Det är närmare 1 miljon människor som går till jobbet tack vare svensk industri. Därför är det viktigt att vi kan skapa en diskussion i , gärna brett över de politiska gränserna och partierna, om hur viktig svensk industri är. Många andra länder har jobbat med strategiska satsningar och program kopplade till sin industri. Det handlar inte bara om 4.0-program, som gäller digitaliseringen av tysk industri. har jobbat med ett program för att utveckla sin industri. har jobbat med ett program snarlikt det svenska på temat smart industri. I diskuterade man att bara jobba med forskning och utveckling, finansdistrikt och någon form av tjänstesektor men insåg att det var ett felaktigt val och att man måste behålla kompetens för produktion, forskning och utveckling i landet. Många av våra konkurrentländer har alltså jobbat strategiskt med sin industri. står vi inför en fjärde industriell revolution. Digitaliseringen förändrar förutsättningarna för svensk industri väldigt mycket. Det gäller även globalt. Då är det att vi har en strategi för att hjälpa och underlätta för industrin att möta framtiden och öka omställningstakten. Det är därför vi har tagit fram denna strategi. Den kan dock inte ses i ett vakuum. Det har rätt i. Det finns ju många faktorer som påverkar industrins förutsättningar. En fråga som vi ännu så länge inte har diskuterat i denna debatt är energipolitiken. I har vi ingen långsiktig energiöverenskommelse över blockgränserna, vilket skapar enormt stor osäkerhet för industrins möjligheter att göra långsiktiga investeringar. Det handlar också om att energimarknaden har förändrats i grunden på ganska få år. Energipriserna är mycket låga, vilket gör att hela marknadslogiken har förändrats på energimarknaden. Dessa frågor måste svensk politik ta i, och därför har statsministern tillsatt en som hanterar den frågan och leds av . Om jag skulle fråga svensk industris företrädare vilken fråga som vi i de politiska partierna i denna kammare måste ta itu med och komma överens om skulle deras första svar bli energipolitiken, därför att den är så viktig för industrins långsiktiga utveckling i detta land. Jag säger inte att energipolitiken är oviktig – den är extremt viktig för svensk industri – men ska jag parallellköra det i denna strategi för smart industri? Nej, vi har en tydlig process för hur vi hanterar energipolitiken tillsammans med partierna i denna kammare. På samma sätt har vi under en lång rad år hanterat infrastrukturpolitiken i planperioder. Regeringen och jag har inte uppfattat att det finns något intresse från denna kammare av att vi ska hantera infrastrukturfrågorna på något annat sätt än genom långsiktig strategisk planläggning av infrastrukturprojekt för att skapa långsiktighet. Därför har vi heller inte valt att bryta ut frågan och lägga in den enbart i detta projekt, utan den ligger där. Det kommer att bli viktiga beslut, som jag kan återkomma till . I ett avlångt land som spelar infrastrukturen självfallet en roll för att hålla ihop landet och vår infrastruktur så att vi kan ha kontakt med resten av världen. 136 (M): Jag kan instämma i det ministern säger – att man självfallet inte kan paketera in allt i alla strategier. Det skulle bli helt ohanterligt. Men om man nu pratar om hur man ska ha en nyindustrialisering i kan jag tycka att det är rimligt att nämna just infrastrukturen, som är en del av det som svensk industri har som extra stor utmaning jämfört med sina konkurrenter, inte minst ute i . Det hade varit bra om man hade nämnt det, även om vi är helt överens om att infrastrukturen inte ska hanteras i den ordningen. Den borde ha nämnts. Sedan vill jag bara säga: Jo, jag nämnde energipolitiken, vad näringsministerns ministerkollegor i regeringen gör och att näringsministern har en ganska positiv ansats vad gäller svensk industri, medan infrastrukturministern vill införa flygskatt och kilometerskatt och energiministern vill införa en effektskatt. Där är vi återigen. Jag håller med om att vi självfallet borde ha en långsiktig överenskommelse i om hur vi ska säkra exportindustrins behov av billig, säker och icke-klimatpåverkande energi. Där är kärnkraften i grunden det vi i så fall borde komma överens om. Men vi kan se att regeringen gör precis tvärtom, det vill säga driver en politik som kommer att omöjliggöra kärnkraft i detta land. Till och med fackförbund som är närstående till socialdemokratin har framfört precis samma form av kritik. Problemet är att de andra ministrarna i regeringen gör precis tvärtemot det som näringsministern vill åstadkomma, det vill säga lägger krokben för svensk industri. Det är det som jag tycker är tråkigt. Nyindustrialiseringsstrategin är välkommen, men den saknar viktiga komponenter. Den saknar också stöd bland näringsministerns övriga ministerkollegor. Det är det som är problemet. Det som hade varit bra med att nämna infrastrukturen i strategin är att vi kanske en gång för alla hade kunnat lyfta fram godstrafikens värde. Som jag nämnde i mitt förra inlägg är det ofta så i debatten att när persontrafiken inte fungerar blir det mycket rubriker därför att många människor drabbas. Det kommer väldigt nära på det sättet. Men det är minst lika allvarligt när godset inte kommer fram, för det gör att arbetstillfällen hotas i vårt land. Därför borde man ha haft med den typen av perspektiv i strategin. Jag tycker att det är lite synd. 137 Närings- och innovationsminister (S): Jag är glad över att Smart industri väcker ett så positivt gensvar och att även tycker att det är bra att vi jobbar med en strategi för industrin. Jag kan konstatera att vi nämner infrastruktur på s. 25 i strategin därför att det är en viktig förutsättning för industrins utveckling. Jag delar helt bilden av att det är en grundförutsättning som måste finnas på plats. I regeringen har vi valt att inte vänta med att agera när det gäller infrastruktur. Vi har satsat extra pengar på underhåll. Vi har växlat upp det generella underhållet med för att vi ser att vi har underinvesterat i . Det gäller både persontransporter och godstransporter, som lider av dåligt underhåll. Vi har dessutom valt att lägga på ökat vägunderhåll för bärighet, tjälsäkring och beläggning, som berör inte minst de vägar runt om i som har stor betydelse för till exempel skogsindustrins möjligheter att agera. Därtill lägger vi på ökat järnvägsunderhåll på landsbygden. Risken är att de annars inte får ta del av den nivåhöjning på som vi har levererat. Infrastrukturen är definitivt ett prioriterat område som regeringen tittar på därför att vi har underinvesterat i infrastruktur. Den tidigare regeringen valde att sänka skatter i stället för att investera i infrastruktur på det sätt som man hade behövt göra. Det fanns en tidigare finansminister som sa att vi har överinvesterat i järnväg i . känns det som ett uttalande som ligger ganska långt ifrån både verkligheten och den bild vi har av situationen i det svenska järnvägssystemet. Jag kan konstatera att det finns infrastrukturprojekt som är enormt viktiga för norra och som har genomförts tidigare. är ett sådant exempel. Vi är väldigt stolta över att vi tillhörde en regering som drev igenom den trots en del motstånd. Vi har sagt att vi ska gå vidare och börja med Norrbotniabanan, förhoppningsvis . Det var knappt att moderata ministrar tog begreppet Norrbotniabanan i sin mun under den förra mandatperioden. I regeringen har vi ett annat perspektiv än den förra regeringen när det gäller behovet av järnvägsinvesteringar men också när det gäller de investeringar som betyder otroligt mycket för godstransporternas utveckling . När det gäller effektskatten behöver vi kanske inte polemisera den alltför mycket. Det viktigaste nu är att skapa någon form av enighet om att det är viktigt att skapa en blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken. Energiministern har inte sagt eller föreslagit att vi ska införa nya effektskatter i på högre nivå. Det har snarare varit väldigt tydligt att med de förändrade förutsättningarna på marknaden är effektskatten en av de frågor som måste diskuteras inom ramen för . Innan blir alltför uppspelta över denna fråga kan man konstatera att den förra regeringen höjde effektskatten mer än den sittande regeringen. Om man vill diskutera ansvaret för att vi har hamnat i den situation vi är tror jag att man måste se sig själv i spegeln och fundera lite över om alla beslut ledde till den utveckling man tänkt sig. Det viktigaste att fokusera på nu och som industrin förväntar sig av oss är att det svenska parlamentariska systemet lyckas komma överens om hur vi ska hantera de kortsiktiga energipolitiska utmaningarna och framför allt sätta en spelplan för en långsiktig utveckling där vi har både ett elöverskott och tillräckligt med energi till konkurrenskraftiga priser men också genomför den nödvändiga omställning av energisystemet i hållbar riktning som både och världen kommer att behöva göra. 138 (M): Det refereras ofta till den tidigare finansministern och hans uttalande om järnvägen. Man kan konstatera att under de år som var finansminister mer än fördubblades underhållet av den svenska järnvägen. Det är bra att regeringen fortsätter att tillföra ytterligare resurser för att komma till rätta med den underhållsproblematik vi har, som är en gammal skuld som både blå och röda regeringar dessvärre bär ansvar för. Det är bra. Tyvärr sker den typ av resursförstärkningar som den regering näringsministern nu sitter i gör till priset av att man höjer drivmedelsskatter. Det är höjda bensin- och dieselskatter, och man vill införa kilometerskatt. Det är en del av finansieringen av det underhåll som det pratas om . Allt sådant försvårar för svensk exportindustri, särskilt basindustrin uppe i , som jag kommer ifrån. Jag är jätteglad över att näringsministern tar upp Norrbottniabanan. Det är ett av mina favoritämnen, så låt oss prata om den också i denna debatt. Det är jättebra om vi kommer igång och om regeringen avsätter pengar. Ingen kommer att bli gladare än jag. Jag kanske kan bjuda näringsministern på en liten tårtbit vid lämpligt tillfälle om detta skulle ske. Det har kommit många olika besked från olika ministrar i regeringen. Återigen: En regering ska tala med en röst, men det talas med väldigt många röster. Ena dagen ska Norrbottniabanan börja byggas på en gång. kommer den inte att börja byggas under den här mandatperioden. ska den förhoppningsvis börja byggas, men det är väldigt många olika besked. Vi pratar om samma fråga och samma regering. Det är många besked, men jag kommer som sagt att bli väldigt glad om Norrbottniabanan börjar byggas. Då kommer jag att bjuda på en liten tårtbit. Men låt oss vänta tills det sker. Jag har inte sett några pengar . Jag har sett fagra löften och goda ambitioner, men än så länge har regeringen inte avsatt några pengar till detta. 139 Närings- och innovationsminister (S): Jag är glad att vi är överens om att Smart industri behövs som strategi för . Det är enormt viktigt för vår ekonomi, för vår exportindustri och för finansiering av välfärden. Vi har tappat lite tempo. Många andra länder har haft strategier för att stödja och utveckla sin industri i samverkan. kom lite efter, men vi har goda förutsättningar att lyckas. Infrastruktur är definitivt en viktig fråga för industrin. Jag kommer att fortsätta att jobba för det, både med underhållsfrågorna i regeringen och med frågan om Norrbotniabanan. Jag kan bara konstatera att det är en socialdemokratiskt ledd regering som igen kommer att göra de stora investeringarna i . Det är inte moderatledda regeringar som har gjort det. Ni har aldrig gjort det, och ni kommer inte att göra det, för ni har en helt annan prioritering.