prot · H30973 · 2016-03-02 00:00:00 — Det har funnits en diskussion, bland annat i utskottet, om att genom postspärrar ge möjlighet att kvarhålla försändelser som är förmedlade av kurirföretag för att försvåra införseln av illegala vapen. Att försvåra förekomsten av illegala vapen är väsentligt. Det är också någonting som vi är helt eniga om i utskottet. Det är lika viktigt som att begränsa illegal narkotikainförsel. Det är också en fråga som arbetar aktivt med. Vi vet att det finns en tät koppling mellan olika slags illegala varor och organiserad brottslighet. Det är något som ligger i linje med det arbete som regeringen har gett myndigheterna i uppdrag att samverka kring och beivra. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2015/16:UbU10 83 (SD): ska vi tala studiestöd. Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservationer 5 och 7. Det första jag ska ta upp är fribeloppet. Det är många partier här som har pratat om just fribeloppet och hur man möjligtvis skulle kunna utöka det. Jag har tittat noggrant, och är exakt så mycket som fribeloppet ligger på . Det är alltså ungefär lika mycket som en halvtidsarbetande lärares lön i yrket. Vi sverigedemokrater känner att om man hinner med ett halvtidsarbete som man studerar kanske det inte är fribeloppet som det är fel på. Då kanske det är utbildningen som det är fel på, att den är så lång att man hinner med att studera på halvtid som man arbetar . Det vänder vi oss emot. Vi kan inte läsa in poäng i bara för att läsa in poäng. Vi ska läsa in poäng för att det ska ge någonting till yrket. Det nuvarande pensionärssystemet är baserat på att vi ska kunna arbeta . var det de 15 bästa åren, nu är det . Vi kan inte se meningen med att förlänga studier med att sänka åldrar, öka åldrar eller förlänga tiden som man ska studera mot hur det är . Det borde vara tillräckligt så som det är . Vi behöver få ut folk i arbetslivet, där de kan bidra till sina egna pensioner. Tyvärr ser det ut som att om vi inte uppnår de 40 åren, herr talman, kommer vi att hamna i en kris , därför att garantipensionen som kickar in när den vanliga pensionen inte räcker till tas från skattemedel, inte från fonderna, vilket innebär att skattemedlen kommer att minska och välfärden kommer att sänkas. Vi anser att det är viktigare att människor kommer ut i arbete. Inom de flesta yrken kan man internutbilda sig. Det finns många möjligheter här. har förslag för att se till att glesbygden inte förglesas ännu mer. Ett är att arbeta där glesbygdens befolkning bor. Vi kan också se att det finns ett incitament och en mening i att försöka lägga fram förslag som gör att det fungerar rent praktiskt. Vad behöver vi på landsbygden? Det är vårdcentraler, läkarcentraler, skolor och butiker. Det är de mest elementära sakerna för att få glesbygden att fungera. Vi har lagt fram ett förslag om att läkare ska kunna göra avdrag från sina studiemedel om de väljer att tillbringa sina första år i glesbygden. Vi tycker att det är ett bra förslag som leder till att hela växer. Detta avslås eftersom man ser att det inte finns utrymme i lagen för att ändra detta. Ändra då lagen så att vi kan göra sådant här för landsbygden! finns det många bra utbildningar på folkhögskolor, komvux och liknande. Men tyvärr är lika många totalt missmatchade. Att säkerställa att våra skattepengar används på rätt sätt och inte efter individens lust ligger till grund för många av tankar och kommande förslag. Det finns många utbildningar som är fantastiska, och dem vill vi fokusera på. Men skattepengar ska inte hällas in i ett svart hål där missmatchningen är stor. föreslår en examenspremie. Det är sätt att motivera studenter att söka sig till dagens bristyrken. finns det tyvärr många bristyrken som vi behöver motivera människor att söka till. SD anser att en morot är mycket bättre än en piska i detta fall. Vi ser inget problem med att införa både högre bidrag och examenspremier för . Alla vägar som bär till att fler blir motiverade att söka till lärare eller andra bristyrken ser vi positivt på. Som ett komplement bör det dock införas en grundtröskel så att inte vem som helst söker sig till vilken utbildning som helst och därigenom bränner en del av de år de har rätt att söka bidrag för. Låt oss sätta en tröskel så att folk söker in på utbildningar som de klarar av att gå igenom. Kostnaderna för att avsätta dessa motivationspengar är minimala medan kostnaderna om samhället inte fungerar kan vara enorma. 84 i (C): Då var det dags att debattera ett motionsbetänkande, och när vi debatterar motioner som enskilda ledamöter har väckt under allmänna motionstiden kan betänkandet kännas lite spretigt. Jag stöder givetvis alla reservationer men yrkar för tids vinnande bifall endast till nr 1. Vi har en bedrövlig statistik på hur många motioner som faktiskt bifalls kopplat till de enskilda motionerna, trots de goda idéerna och den goda politiken. Men det handlar om att skapa opinion för olika frågor. Jag vill lyfta fram några olika motioner där har skrivit reservationer, eftersom vi tycker att dessa bör genomföras. Den första handlar om fribeloppet, som också talade om i sitt anförande. har länge drivit frågan om att höja gränsen för fribeloppet. Att fribeloppet skulle vara den begränsande faktor som gör att man ifrågasätter kvaliteten på utbildningen och den tid man eventuellt har för studier och arbete ser jag inte som relevant. Fribeloppet är en fråga i sig. Vi bör uppmuntra möjligheter till arbete och till att ta del av arbetslivet och näringslivet och inte sätta gränser för människors möjlighet att till exempel driva företag . Därför anser att gränsen borde höjas eller helt enkelt tas bort för lånedelen. Att ha incitament för att inte arbeta blir alldeles galet. Det blir en kullerbytta. Den andra reservationen handlar om att den övre gränsen för studiemedel borde höjas. Vi talar mycket om livslångt lärande. Ett antal av de stora fackliga organisationerna nämner olika begrepp – till exempel talar TCO om jobbhoppning – som handlar om att ge människor möjlighet att byta inriktning på sin karriär, skaffa sig en ny utbildning och välja nya vägar i livet. Då är studiemedelssystemet en viktig del så att man har möjlighet att göra detta också senare i livet. Därför ser positivt på att det finns möjlighet till studiemedel även för äldre. Det pågår ju diskussioner om att höja pensionsåldern, och kopplat till dessa diskussioner borde detta vara en naturlig del. Den tredje reservationen handlar om att det borde tillsättas en utredning för att ta fram ett förslag som möjliggör för människor med utvecklingsstörning att få studiemedel med den högre bidragsnivån för eftergymnasiala studier. Det bör göras för att förbättra de ekonomiska möjligheterna för studier på högskola eller yrkeshögskola för personer med utvecklingsstörning. kan till exempel lärarstuderande få den högre nivån på bidragsdelen, och jag ser det som nödvändigt att man också ser över denna möjlighet för människor med någon form av utvecklingsstörning. Det pågår viktiga projekt runt om i , men det är synd att de enbart drivs i projektform. Det borde finnas en bättre struktur för möjligheten till studier efter gymnasiesärskolan. Gymnasiesärskolan är väldigt uppbunden runt yrkesprogram, men det finns ganska många exempel på människor som på olika sätt och med olika former av stöd också får möjlighet till högre utbildning. Till exempel har drivit ett projekt som möjliggjort för människor att stärka sin kompetens och komma närmare arbetsmarknaden. I finns ett annat projekt, SV Kulturcollege, som också handlar om eftergymnasiala studier – inte på en ny nivå men som ger människor möjlighet att efter gymnasiesärskolan bygga vidare på sin kompetens för att komma närmare arbetsmarknaden. Detta ser vi som mycket positivt. Det här var några frågor som driver när det gäller studiestöd. Det känns lite tråkigt att inte fler är positiva till detta. Till exempel gäller det fribeloppet, eftersom vi vet att många olika partiföreträdare står bakom denna politik. 85 (V): startade protesterna och namninsamlingarna. Studenter var med all rätta förbannade över alliansregeringens utspel om att sänka bidragsdelen i studiemedlet med . I ett läge där allt fler unga tvingades ta extrajobb vid sidan av studierna och där de ekonomiska klyftorna ökade mer än i något annat OECD-land tyckte högerregeringen med i spetsen att skatterna för de rikaste skulle sänkas ytterligare som unga studerande skulle få en tuffare vardag. Efter stora namninsamlingar och protester fick den dåvarande borgerliga regeringen backa. Det är vi i mycket glada över. Vi är också glada över att Alliansen inte satte käppar i hjulet för höjningen av studiemedlet med som infördes . Detta är ett bevis på att när människor går ihop och kämpar för sina gemensamma intressen i stället för skattesänkningar åt de rikaste kan det påverka regeringar och riksdagspartier. Vi hoppas att alla riksdagspartier är överens om att det är fel att vältra över en allt större del av bördan för studiefinansieringen på den enskilda studenten. Rädsla för ökad ekonomisk börda kan avskräcka studenter, framför allt från familjer utan tradition av högre utbildning. Låt oss därför vara överens om att våra unga behöver uppmuntran för att studera, inte piskor. Alla partier är överens om mycket när det gäller frågan om studiemedel. Men jag skulle vilja lyfta fram det som har reserverat sig emot. Det handlar om bristyrken och möjligheterna att eventuellt få fler sökande till dessa yrken. har krävt att det ska tillsättas en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att klara av personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet. Ett sätt att öka intresset för att bosätta sig på landsbygden är att göra som man har gjort i och som har varit väldigt lyckat, nämligen införa en möjlighet till avskrivning av studieskulder för personer med högskoleexamen som bosätter sig på landsbygden. Nämnda bör därför få i uppdrag av regeringen att se över att erbjuda avskrivning av delar av studielånet till personer som efter avslutade studier börjar arbeta inom bristyrken i områden med stora rekryteringsproblem. En fråga som jag hoppas att många av partierna kan ställa sig bakom, även om man inte yrkar bifall till reservationen, är att vi behöver komma på åtgärder för att rekrytera till områden där det finns brist . Vi ser de stora problem som finns på landsbygden när det gäller att rekrytera personal inom vården, skolan och andra områden. Då måste vi alla ställa oss frågan: Vad kan vi göra för att hantera detta? Jag menar att det inte skadar att tillsätta en med ett brett stöd från för att se över denna fråga. Det är inte enbart för att kunna rekrytera personal utan också för att vi, om vi får personalen att sprida sig över hela landet och får större möjlighet att rekrytera till bristyrken, kan förbättra våra välfärdsverksamheter runt om i landet. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservation 6, gällande punkt 7. 86 (KD): utgångspunkt är att människan naturligt söker kunskap. Utbildning och bildning har avgörande betydelse för ett gott samhälle och för människors personliga utveckling. Utbildning ska också möta arbetsmarknadens behov av välutbildad arbetskraft. I ska alla, så långt det bara är möjligt, kunna förverkliga sina drömmar. Vi vill att alla ska ha tillgång till utbildning, och i har vi ett unikt system genom att det är avgiftsfritt att studera. Men studietiden är förenad med levnadskostnader, och har även här ett unikt system att värna om och vara stolt över. Genom minskade ekonomiska hinder ska alla medborgare känna att de har möjlighet till utbildning, oavsett vilka familjeförhållanden de kommer ifrån. Studiestödet, både bidragsdelen och lånedelen, är viktigt för att kunna bedriva en ändamålsenlig utbildningspolitik. Alla delar av studiestödet, det vill säga studiebidrag under gymnasiestudier, bidrag till elever med funktionsnedsättning, lärlingsersättningar och studiemedel med bidragsdel och lånedel, ska bidra till att utjämna ekonomiska förutsättningar hos enskilda och mellan grupper i samhället. erhålls studiemedel under max , . Det finns möjlighet att få ytterligare studiemedel under vissa förhållanden. Vi kristdemokrater bedömer att det är dags att utreda om den möjligheten ska utökas. Att begränsa studierna till av kan i vissa enskilda fall motverka syftet om det leder till att studenter får avbryta viktiga utbildningar på avancerad nivå för att finansieringen är omöjlig. Det är hög tid att utreda räcker eller om det skulle vara ändamålsenligt att förlänga den studiefinansierade tiden, efter särskild prövning, för att få fler att nå högre utbildningsnivåer. Jag vill säga några ord om fribeloppet, en fråga som har drivit . Fribeloppet är det belopp du kan tjäna som du får studiemedel. Fribeloppet begränsar studenter när det gäller att få den arbetslivserfarenhet som framtida arbetsgivare söker, vilket är väldigt olyckligt. Ett slopat fribelopp skulle också möjliggöra för studenter att låna mindre och på så vis få lägre skulder efter examen. Alliansregeringen höjde fribeloppet, vilket är ett steg i rätt riktning, men tycker att fribeloppet måste tas bort helt. Det största problemet för många ungdomar när det gäller att ta sig in på arbetsmarknaden är bristen på arbetslivserfarenhet. En kombination av arbete och studier innebär att kopplingen till arbetsmarknaden stärks. har fribeloppet blivit ett lönetak som tillsammans med krångliga regler tvingar studenter att räkna timmar för att se om det verkligen lönar sig att jobba. De studenter som kombinerar jobb och utbildning riskerar att slå i taket. Alliansens höjning av fribeloppet är välkommen, men det är dags att byta ut detta föråldrade system. Det är dags att slopa fribeloppet. Det finns en hel del förbättringar som gjorts vad gäller studenters studiesociala situation, till exempel barntillägget för att nämna något, men det finns mer att göra på detta område. Vi kristdemokrater vill möjliggöra för människor att höja sin kunskapsnivå och förhoppningsvis hitta nya möjligheter på arbetsmarknaden, även personer med viss ohälsa. föreslår en del förbättringar för studenter, bland annat att kunna studera trots deltidssjukskrivning. Förbättringar på detta område är något som ser positivt på. Jag yrkar bifall till reservation 2. 87 (S): har ett av världens mest omfattande studiestödssystem. Det är bra. Studiestödssystemet ska ge möjlighet för människor att studera, oavsett bakgrund, ekonomiska möjligheter och social tillhörighet. Studiestödet ska verka rekryterande, bidra till ett högt deltagande i utbildning och utjämna skillnader i samhället mellan individer och grupper. Det finns också ett jämställdhetsperspektiv; studiestödet ska verka rekryterande för både män och kvinnor. Studiestödet ska bidra till social rättvisa – alla ska ha möjlighet att studera. Så har skett . Studiefinansieringen ska vara långsiktigt hållbar, stabil och ha en god samhällsekonomisk verkan, också . Socialdemokraterna har drivit denna fråga mycket . För att göra studier möjliga kan man få studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg, extra tillägg för studerande inom gymnasieskolan, studiemedel i form av bidrag och lån samt extra tillägg för studerande med barn. Studenter kan också få hjälp med studiemedel för studier i utlandet. var det fler elever än någonsin som studerade utomlands med studiemedel. Det bidrar till att stärka svensk konkurrenskraft i världen. Speciellt viktigt är det med studiestöd för dem som har arbetat men som av olika anledningar vill byta arbete eller vidareutveckla sig. Utan hjälp med finansiering av studier hade väldigt få haft ekonomisk möjlighet att studera, framför allt inte på heltid. Det hade varit omöjligt. som nation ska konkurrera med högt utbildad befolkning, inte med låglöneyrken och lågt utbildad befolkning som har begränsad rörlighet på arbetsmarknaden. som nation ska konkurrera med att människor har möjlighet att fylla på med utbildning för att matcha de jobb som finns. Socialdemokraterna ser studier som viktigt för att individen ska kunna utvecklas och lära genom hela livet. Att gå mellan studier och arbete under hela yrkeslivet ska vara möjligt. Det ska också finnas utbildningsplatser av olika slag för att matcha arbetsmarknadens behov. Socialdemokraterna investerar i kunskap och kompetens så att individen får fler vägar in i arbetslivet. I av hög arbetslöshet, i synnerhet bland ungdomar, är det viktigt att öka antalet utbildningsplatser och studiefinansieringen med den. Studier för att vidareutveckla sig är meningsfullt och viktigt både för individen och för samhället. I dagens samhälle efterfrågas kunskap i mycket högre grad . Det är allt viktigare både för individen och för konkurrenskraft. Studiestödet reflekterar syn på kunskap, bildning och utbildning för alla. Genom tiderna har folkbildning och kunskap gått som en röd tråd i Socialdemokraternas utbildningspolitik, och den politiken ska vi fortsätta att driva. Därför yrkar jag bifall till utbildningsutskottets förslag. 88 i (C) replik: Jag blev nyfiken på att höra reflektioner på den reservation som har skrivit om möjligheter för människor med någon form av utvecklingsstörning att få den högre bidragsdelen. Socialdemokraterna har ju genomfört möjligheten för vissa lärarstuderande att få den högre delen. Eftersom i sitt anförande lyfte vikten av allas möjlighet till utbildning skulle jag vilja höra hur man från Socialdemokraterna ser på möjligheterna för den gruppen till bättre förutsättningar för utbildning och att bygga sin kompetens och därmed också komma närmare arbetsmarknaden. 89 (S) replik: Det är en grupp människor som det är angeläget att hitta någon form av aktivitet efter avslutade gymnasieskolestudier för. Tyvärr är det vissa tillkortakommanden på detta område, vilket också har uppmärksammats. Det är en diskussion som vi ständigt för. Vi försöker hitta alternativ i fråga om utbildningsplatser, att det till exempel ska vara möjligt för utvecklingsstörda att få tillgång till högre studier på universitet och högskolor. Vi har inte kommit dit ännu, och det försök som var på högskolan i är avslutat , vad jag förstår. Det är synd, för vi behöver fler initiativ av det slaget. Det kommer att behövas fler andra initiativ också. Även studiemedlet är en del i detta. Men där har vi inte kommit så långt ännu, även om vi har diskussioner som pågår. 90 i (C) replik: Tack, , för svaret! Jag vill ytterligare konkretisera frågan. säger att diskussioner pågår. Men är man villig att stötta förslaget, kopplat till att man är beredd att på allvar diskutera möjlighet till den högre bidragsdelen för den här gruppen människor? Är det något som ser som något som Socialdemokraterna skulle vilja driva, just detta att ge möjlighet till olika former av studier? nämner möjlighet till olika former av aktiviteter. Jag skulle önska att man också har bilden av att människor kommer i olika former av jobb, så att man känner att man bidrar till sin egen försörjning på olika sätt. Precis som vi båda känner till finns det många goda projekt som man skulle kunna jobba vidare med. Därför blir min konkreta fråga: Är beredd att tycka att det är ett bra alternativ att man höjer bidragsdelen kopplad till studielånet för människor med någon form av utvecklingsstörning? 91 (S) replik: Med aktiviteter menar jag både studier och arbete – så att det är klart på den punkten. Vi har inget färdigt förslag just för den här gruppen i det förslag som ligger på bordet. Vi är därmed inte villiga att gå med på förslag just . Det är en fråga som jag tycker förtjänar mer arbete och mer genomlysning. Vi har diskussioner också på departementsnivå i den här frågan. Detta får bli en senare fråga. 92 (M): Tack, ärade ledamöter som deltar i debatten här i kammaren! Jag vill inleda med att yrka bifall till det framskrivna förslaget. Vi samlas här för att behandla motioner som berör studiestöd i betänkande UbU10. Studiestöd och UbU10 handlar om långt mycket mer än CSN och utbetalningar, fast det ofta är det som diskussionerna fokuserar på. Det handlar i grund och botten om hur vi stöttar, underlättar och uppmuntrar till omställning, utveckling och utbildning. Det behöver vi. och vår del av världen står inför stora utmaningar. Vad som är stora, vanliga yrkeskategorier är yrken som inte fanns . Dagens elever och studenter gör sig redo för en arbetsmarknad som vi här inne i realiteten vet väldigt lite om. Nya yrken tillkommer, och gamla försvinner. Robotisering, digitalisering och sharing economy är nästa steg som kommer att transformera vår omvärld, vår utbildning och i förlängningen vår arbetsmarknad. I det läget blir det viktigare än någonsin att stärker sin förmåga till omställning. har en lång och stolt tradition av utbildning och en väl utbyggd högskola, men när det kommer till omställningsförmågan senare i livet brister vi . Ska vi klara av att möta kraven från en arbetsmarknad som blir allt hårdare och möta behovet av ett allt längre arbetsliv för att kunna upprätthålla den välfärd som vi alla vill ha behöver vi utveckla just vår omställningsförmåga och prioritera det i det politiska arbetet. Det måste bli lättare att byta jobb, byta karriär, skola om sig och prova nytt, att byta spår för den som har tröttnat i kropp eller själ, att pröva sina vingar för den som söker nya utmaningar i ett nytt skede i livet. Nya ser och välkomnar den här utvecklingen. Den kommer att ske oavsett vad vi politiker vill eller inte. Vår uppgift är inte att debattera vilka jobb som ska finnas utan att se till att människor får möjlighet att ställa om för den nya verkligheten. Därför väljer vi i vårt politiska arbete att prioritera en stärkt omställningsförmåga som ett steg i att utveckla vår arbetslinje. Vi moderater föreslår därför i vår budget omfattande åtgärder i ett omställningspaket som ett första steg. Vi vill göra det enklare för fler att byta spår. Det gör vi genom att höja fribeloppet, höja åldersgränsen för studiemedel och stärka möjligheten för äldre med större ekonomiskt ansvar att få mer i studiemedel. Behovet av omställningsförmåga är stort. Genom att öppna upp ekonomiska möjligheter för människor mitt i livet att skola om sig och göra något nytt gör vi det inte bara mer attraktivt att byta spår och förlänga sitt arbetsliv, utan för många gör vi det över huvud taget möjligt. Med ett höjt fribelopp och ett höjt tilläggsstöd för äldre blir det lättare att gå till och från studier för den som redan har ett arbete. Det blir också enklare för den som har ett jobb att fortsätta arbeta under delar av sin omskolningstid och kunna stanna kvar inom yrkeslivet. Ett höjt fribelopp stärker dessutom möjligheten för många unga att stärka sin koppling till arbetsmarknaden. Det var därför Alliansen höjde fribeloppet kraftigt under de senaste mandatperioderna. Det behöver vi fortsätta att göra, helst med målsättningen att totalt avskaffa det. Att höja åldersgränsen för studiemedel möjliggör även att man kan ställa om i allt högre åldrar. Många i arbetar en bra bit över 60, somliga mycket längre än så. är förhoppningen att medicinsk kapacitet gör att vi kan fortsätta arbeta, vara pigga och friska allt längre, dels för att vi behöver det för att finansiera vårt gemensamma, dels för att människor faktiskt tycker om att jobba och göra något vettigt med sin tid. har en långsiktig utmaning i att stärka vår konkurrenskraft. Skola och högre utbildning – och därmed studiestödet – spelar en avgörande roll för att skjuta fram positioner , men skola och högre utbildning agerar inte i ett vakuum. Även arbetsmarknadspolitik och skatter spelar roll för vår konkurrenskraft , och möjligheten för svenska företag att starta, växa och anställa personal är det som skapar grunden för att det ska finnas några jobb över huvud taget att skola om sig eller utbilda sig till.