prot · H30958 · 2016-01-26 00:00:00 — ska veta att det bland dem som driver dessa frågor, upphovsrättsinnehavarna, är väl känt att inställningen hos den tidigare regeringen var mycket passiv. Det berodde naturligtvis på hela integritetsdiskussionen. Det finns en del liberala grupperingar som, framför allt när vi diskuterar fildelning, tycker att det är något slags mänsklig rättighet att få tillgodogöra sig allt som finns på nätet. Dem fanns det också företrädare för i den tidigare regeringen. Den nuvarande regeringen är mycket tydligare. Vi säger att vi slår vakt om upphovsrätten. Man måste få betalt för sitt arbete. Blockeringsfrågan är föremål för fortsatt rättslig prövning. Det är riktigt att det kommit en tingsrättsdom, men den har överklagats och ärendet ligger nu i hovrätten. Vi måste avvakta den processen. Jag utesluter inte att vi från vår sida kan behöva vidta ytterligare åtgärder i den frågan, men innan vi tar några sådana initiativ måste vi avvakta och se hur den rättliga processen avlöper. Låt mig summera: Vi slår vakt om upphovsrätten i EU-förhandlingarna. Det handlar bland annat om att försöka se till att vi exempelvis inte hamnar i ett läge där de licensieringsmöjligheter som finns land för land undergrävs. Det vore mycket dåliga nyheter för bland annat filmbranschen. Vi driver på för att försöka klämma åt piratsidorna. Som vi förstår det är kommissionens tanke – det är ju en process som pågår – att man i första hand ska försöka använda sig av något slags självsaneringsmekanismer, det vill säga få aktörerna att agera snarare än ta till lagstiftning. Där är man ännu inte från kommissionens sida. Vi måste avvakta och se vad kommissionen kommer fram till. Slutligen handlar det om att lösa problemen. I stället för att se på stora systemförändrande insatser måste vi försöka lösa de praktiska gränsöverskridande problemen, till exempel portabiliteten. Det är en klar och enkel dagordning vi har från den sida. Den är mycket tydligare än den som den tidigare regeringen lyckades prestera. 39 (M): Ministern recenserar den förra regeringen. Det kan man möjligtvis göra när man är minister. Jag skulle kunna recensera den nuvarande, men jag tror inte att branschen imponeras särskilt mycket av att vi talar om dåtid. Branschen och upphovsrättsinnehavarna vill nog veta vad regeringen tänker för framtiden. Jag tycker inte att det framkommer tillräckligt tydligt att regeringen med kraft driver de här frågorna. Ja, ministern kan i motioner från se att vi numera vill se blockering. Vidare säger ministern att det har funnits en otydlighet inom den förra regeringen. Frågan är om inte anledningen till att det just nu saknas kraft är att de båda partierna i den nuvarande regeringen har lite olika inställning till upphovsrätt. Möjligtvis är det så. Ministern säger att man ska slå vakt om upphovsrättsområdet. Jag menar att vi, givet den stora piratkopiering som sker, måste stärka upphovsrätten. Jag tycker att vi i debatten har fått bekräftat att regeringen inte driver några egentliga frågor inom EU för att förbättra för alla de företag som är beroende av upphovsrätten. Jag har kommit med en del förslag i tidigare debatter och fortsätter med det. Men tyvärr ser jag en passivitet från regeringens sida när det gäller lagstiftning. Regeringen och ministern gömmer sig bakom domstolsprocesser eller arbete inom EU. Frågan verkar dessutom skickas mellan och . Jag tycker inte att någon i regeringen agerar med kraft. Jag är glad att man från regeringens sida tycker att det är viktigt att värna upphovsrätten, men det är oroväckande att det bara är ord och ingen handling. För att vi ska komma till rätta med stölderna från kreatörer behöver regeringen komma med initiativ. Avslutningsvis vore det bra om ministern kommenterade det jag sa om och att följa pengarna. 40 Justitie- och migrationsminister (S): Vi har en mycket nära dialog med rättighetsinnehavarna, både på tjänstemannanivå och på politisk nivå. De vet vilka frågor vi driver och att vi gör det med kraft. Jag måste säga att första gången vi träffade dem – då var det på statssekreterarnivå – var de oerhört frustrerade över att det inte hade hänt någonting på, som de sa, ett halvt decennium, det vill säga . De var oerhört frustrerade över situationen eftersom den tidigare regeringen inte hade orkat ta tag i dessa frågor. Då den tidigare regeringen inte tog tag i frågorna får vi göra det. Våra prioriteringar är som sagt tydliga. Vi slår vakt om upphovsrätten. Det var så jag uttryckte det. Jag kan lika väl säga att vi gärna vill stärka upphovsrätten. Det är mer en fråga om formulering. Den är central för oss, det är den vi driver hårdast, och vi säger i förhandlingarna med EU att det gäller att lösa de praktiska gränsproblemen i stället för att hitta på något stort nytt system som riskerar att undergräva upphovsrätten. Lös alltså de praktiska problemen i stället, och kläm åt piratsidorna. Såvitt jag vet är linje att man ska hitta en branschlösning, en självsaneringsmekanism där man till exempel ser till att begränsa möjligheten att göra reklam på piratsidorna. Det är detta de vill komma åt snarare än dem som bär själva informationen. Vi får se hur pass effektivt detta blir. Sedan får vi säkert anledning att återkomma också till blockeringsfrågan. I den roll jag har måste jag dock avvakta den rättsliga process som pågår. Jag tänker inte föregripa den, men jag utesluter inte ytterligare åtgärder. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:269 om ett säkrare och modernare regelverk för drönare i 41 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att ge Transportstyrelsen i uppdrag att se över och föreslå förbättringar av regelverket för trafik med lättare obemannade luftfartyg. Han har också frågat om jag avser att ge Transportstyrelsen i uppdrag att kommunicera de regelverk som gäller på ett tydligare sätt gentemot den som flyger drönare, och om jag avser att vidta några åtgärder för att skapa en säkrare tillvaro i luftrummet avseende de risker och möjligheter som drönare innebär under de kommande 2–3 åren utöver det som kommer att föreslå. Sedan jag senast diskuterade dessa frågor med har presenterat förslag till ny flygsäkerhetsförordning inom EU. I förordningsförslaget ingår ett ramverk för drönarreglering och mandat för att ta fram detaljerade regler genom delegerade akter. EU:s flygsäkerhetsbyrå presenterade ett tekniskt utlåtande om mer detaljerade regler. Just nu analyseras förslagen av och Transportstyrelsen. Som jag informerade om undersöker Transportstyrelsen också om förslagen föranleder några ändringar i de svenska föreskrifterna för obemannade luftfartyg. Samverkan och dialog med branschen och andra myndigheter om de utmaningar men också möjligheter drönare skapar och hur detta bäst hanteras är givetvis viktigt. Jag har tidigare informerat om den dialog som finns mellan och berörda myndigheter om drönarreglering. Ett ytterligare exempel är den workshop Transportstyrelsen anordnade om flygning med drönare i kontrollzoner, där de fyra certifierade leverantörerna av flygtrafiktjänst i , inklusive , deltog. Det är givetvis också viktigt att användare av drönare känner till de regelverk som finns. Transportstyrelsen sprider därför information exempelvis genom sin hemsida, kontakt med leksaksbutiker och flyern Flyg säkert med din drönare. Myndigheten för också en dialog med operatörsföreningen om de händelser som skett och hur flygsäkerheten kan förbättras. Jag håller med om att detta är angelägna frågor men kan konstatera att ett mycket aktivt arbete redan sker inom ramen för Transportstyrelsens ordinarie verksamhet. Jag avser därför inte att ta initiativ till något ytterligare uppdrag till myndigheten. 42 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det stämmer mycket riktigt att jag och statsrådet har diskuterat de här frågorna tidigare. De tål att diskuteras. Det finns väldigt många olika dimensioner i de problem som kan uppstå och i de möjligheter som kommer fram när drönare blir vanligare, billigare och enklare att tillgå. Vi måste såklart sätta värnandet av säkerheten i främsta rummet, som vi måste lyckas ta vara på de möjligheter som drönarna skapar i form av bättre samhällsservice och kommersiella möjligheter. Jag hör vad statsrådet säger om den verksamhet som pågår i och på Transportstyrelsen. Det är mycket glädjande. Det som sker på EU-nivå tar inte på långa vägar hand om alla de aspekter som kommer att behöva beaktas när det gäller drönartrafiken. Man beaktar i huvudsak de frågor som rör det internationella förhållningssättet till drönare med gemensamma standarder, säkerhetssystem och annat som sker på internationell basis. Det kommer fortfarande att finnas mycket kvar för oss att ta hand om på nationell nivå när det internationella arbetet är klart. Jag har i en tidigare interpellationsdebatt – jag tror att det också var med statsrådet – citerat min far, som när jag var liten brukade säga: Se dig omkring! Du lever på stenåldern. Om bara kommer man att se tillbaka och tycka att vi var hopplöst omoderna där vi befinner oss . Samma sak gäller nog här. Vi befinner oss i startgroparna när det gäller drönarna. kommer vi att se tillbaka och undra varför vi inte var mer framsynta. De problem som uppstår blir också hämmande på utvecklingen av drönarverksamheten. Om säkerheten i luften inte kan garanteras blir det också hämmande för ryktet för den här formen av teknik och för de förutsättningar man får som aktör på marknaden. Man behöver långsiktigt tydliga regler. Det som kommer att regleras på EU-nivå är sådant som bedöms innefatta en större säkerhetsrisk. Man går ned från den tidigare definitionen, , och börjar nu i stället tala om saker som kan framföras med eller utan betydande risk. Men det som hamnar under den nivå som EU lägger sig på är tills vidare en nationell angelägenhet. Här finns stora möjligheter men också stora risker. Det är något som det är oerhört viktigt att förhålla sig till. Min fråga till statsrådet som uppföljning på detta blir: Är statsrådet nöjd med det regelverk och den säkerhetssituation vi har ? Kan hon med trygghet säga att hon med det regelverk vi har inte ser framför sig att vi råkar ut för några obehagliga olyckor ? 43 Statsrådet (S): Jag ska börja med att svara på frågorna. Det regelverk vi har är inte tillräckligt, för precis som nämner går utvecklingen fort. Vi är fortfarande i ett tidigt skede av drönarutvecklingen. Självklart kommer denna verksamhet att behöva regleras mer eller annorlunda när vi ser vart utvecklingen går. Vi behöver ett regelverk som inte hämmar den tekniska utvecklingen men garanterar säkerhet. Det gäller både integritetsfrågor, flygsäkerhetsfrågor och annat. Självklart behöver alla regelverk ständigt förbättras och utvecklas, i synnerhet på områden med en sådan stark och snabb teknisk utveckling. Även på områden där man har väldigt tydliga regelverk sker det tyvärr ibland olyckor. Att det finns ett regelverk är inte detsamma som att reglerna alltid följs. Transportstyrelsens arbete med att informera om de regler som finns och med att ge rekommendationer för hur man ska framföra drönare är väldigt viktigt. De flesta som kör med drönare vill naturligtvis inte att deras verksamhet ska utgöra en risk eller en fara. Hur fantastiskt regelverk vi än har på det här området är det inte någon garanti för att det inte inträffar olyckor eller överträdelser. Inte på något enda område kan vi garantera att inga olyckor sker, antingen det gäller våra vägar, i sjöfarten, i luftfarten eller med drönare. Det arbete som Transportstyrelsen gör, där man är aktiv på många olika nivåer och på många olika områden, är väldigt positivt. När jag går igenom de frågor som ställer i interpellationen och de frågor som har ställts tidigare ser jag att samtliga handlar om områden där det pågår ett aktivt arbete. Det som saknas är med andra ord inte politiska initiativ. Det behövs att myndigheten och berörda aktörer kommer vidare i det arbete som pågår med hög intensitet. Det är också viktigt att de regelverk vi tar fram är i samklang med regelverken i EU, inte minst för att tillgodose behovet av klara och tydliga regler, något som själv efterfrågar. Om vi skulle hamna i en situation där går före på ett antal områden och reglerar på ett väldigt tydligt sätt och det sedan visar sig att det strider mot skulle det innebära antingen att vi får göra om regelverket, med risk för att människor inte vet vad som gäller från den ena dagen till den andra, eller att vi står med ett regelverk där en sak gäller i ett land och en helt annan sak gäller i ett annat land, vilket naturligtvis skulle vara ett stort hinder när det gäller standardisering och så vidare. Sammantaget vill jag nog påstå att på samtliga de punkter där efterfrågar aktivitet och handling sker precis just det just . Det kan jag stå i talarstolen och vara helt trygg med. 44 (M): Tack, statsrådet, för de utvecklade tankarna på området! Jag tror att statsrådet och jag har lite olika bild av hur frågan ska hanteras. Till dess att vi får de gemensamma europeiska reglerna dröjer det två och ett halvt till . Så dröjer det innan man har kommit hela vägen fram. Det är värdefull tid som kan innebära både problem och riktigt stora problem om det vill sig illa. Det är bland annat mot den bakgrunden som interpellationen har kommit till. Vi behöver med största sannolikhet någon form av övergångslösning, någon form av interimsregler, som gör att vi på ett bättre sätt kan garantera säkerheten i luftrummet . Två och ett halvt till är en väldigt , framför allt vad det gäller teknikutveckling. Man hinner flyga mycket drönare på de två och ett halvt till tre åren. Sedan gäller det Transportstyrelsens informationsinsatser. Ja, började de komma igång. Statsrådet beskriver dem som omfattande och bra. Jag skulle vilja säga: Äntligen har man vaknat. De är långt ifrån tillräckligt omfattande. Att ha dialog, som statsrådet beskriver, med försäljare och leksaksleverantörer i har säkert sin nytta. Det måste säkert också göras. Men det som krävs är en avsevärt bredare informationsspridning, även till dem som har köpt den via en utländsk hemsida och fått den levererad via posten. E-handel är knappast ett ovanligt fenomen när det gäller just den här formen av teknik och hur man tillgodogör sig den rent fysiskt. De informationsresurser som man riktar måste även träffa dem som får den här utan att köpa den i butik eller via en svensk hemsida. Jag tror att det är väldigt viktigt att komma ihåg det. När det gäller internationella regler och standardiseringar håller statsrådet och jag helt och hållet med varandra om att det är väldigt viktigt att ha de gemensamma regelverken. Men, som sagt, de kommer på plats om två och ett halvt till . Och det finns saker som vi , utifrån det arbete som bedrivs inom ramen för , ser kommer att vara oreglerade i den formen av regelverk. När vi ser det redan nu är det rimligt att vi tar tag i saken och ser till att vi inte kommer som trea eller fyra på bollen utan garderar oss för framtiden. Vi tar då vårt ansvar för flygsäkerheten även vad gäller de delar som sannolikt, eller bestämt, inte kommer att regleras på europeisk eller internationell nivå. Det här är någonting som vi måste angripa utifrån principen att vi värnar om flygsäkerheten, att den alltid kommer först. Men det handlar också om att det måste finnas bra möjligheter att genomföra det här på ett säkert sätt. Det finns en rad intressanta förslag som kommer från aktörer på området. Statsrådet har själv, utifrån min interpellation, nämnt UAS , som är branschorganisation på området och som har en rad idéer. har också en rad idéer om hur man skulle kunna lösa saker och ting. Och statsrådet , som var här i kammaren tidigare, har tillsatt en utredning vad gäller just kameror ombord på drönare. So far so good, men detta kräver en viss form av politiskt ledarskap. Om vi ska hantera de frågor i lagstiftningen som krävs, som inte kommer att omfattas av de europeiska regleringarna, är det faktiskt någonting som politiken kommer att behöva ta hand om. Mig veterligen har inte Transportstyrelsen lagstiftande makt ens över den delen av luftfartslagstiftningen. 45 Statsrådet (S): Nej, så är det naturligtvis. Transportstyrelsen eller någon annan myndighet har inte rådighet över lagstiftning. Däremot har Transportstyrelsen rådighet över de föreskrifter som man utfärdar som rör handhavande och andra frågor kring exempelvis hantering av drönare. Även på det här området är det faktiskt så att Transportstyrelsen jobbar med precis det som efterfrågar. Man har kontakt med , med andra berörda som sysslar med luftrumsfrågor och med intresseorganisationer. Man sprider den information man har i olika kanaler. Det handlar naturligtvis inte enbart om leksaksaffärer, vilket inte heller framgick av interpellationssvaret. Man har en uppdaterad och mer användarvänlig hemsida. Och man har, som sagt, täta kontakter med olika intressenter. I det här ingår det självklart också att man tittar på om det finns behov av ytterligare lagstiftning eller av annan typ av regelförändringar som Transportstyrelsen själv inte förfogar över. Det ingår självklart i det arbete som man gör att i så fall påkalla uppmärksamhet och gå vidare med det. Men det finns ingenting som gör att jag tycker att det finns anledning för regeringen att agera och ge ytterligare uppdrag. På samtliga de punkter som lyfter fram i interpellationen pågår det ett arbete inom de myndigheter som har ansvar för de här frågorna. Om det i nästa steg kan innebära att det behövs lagstiftning blir det självklart en politisk fråga. Men det är bra om man först skaffar en överblick och tar reda på vilken typ det handlar om. Att bara säga lagstiftning blir ingen gladare av, utan det är bra om man i så fall har en idé om vad det är som det behöver lagstiftas om, baserat på de erfarenheter som man gör. 46 (M): Jag skulle snarare vilja säga så här: Jag tror att vi har stora anledningar att bekymra oss över att saker och ting inte kan komma till stånd snabbare än statsrådet nu annonserar att de kan. Om Transportstyrelsen skulle komma fram till att man behöver göra någonting även på lagstiftningsområdet kommer det att behöva utredas utifrån de beredningskrav vi har i fråga om ny lagstiftning. Det kommer att behöva tröskas genom de politiska kvarnarna i ett par vändor. Innan vi har någonting för beslut i den här kammaren, ifall det skulle behövas, är risken att det har gått väldigt och att vi har en situation i luftrummet som visar sig vara ohållbar. Man kan som politiker välja en av två utgångspunkter. Antingen bestämmer man sig för att ligga i framkant och driva på utvecklingen eller bestämmer man sig för att sätta sig i baksätet och åka med sina myndigheter medan de kör. Det är beklagligt att statsrådet väljer den andra varianten där man förlitar sig helt och hållet på att myndigheterna ska flagga om det behövs någon form av politisk ambition. Personligen tycker jag att de politiska ambitionerna är någonting som vi politiker ska stå för. Statsrådets ingångar och utgångsvärden i den här debatten visar inte på någon direkt politisk initiativförmåga i de här frågorna. Man säger: Ja, om Transportstyrelsen flaggar för någonting kommer vi absolut att göra det. Men var är den politiska ambitionen? Jag tror att det behövs en ganska tydlig politisk ambition när det gäller den här formen av teknikutveckling. Därvidlag tror jag att jag och statsrådet även den här gången kommer att avsluta debatten med att vara oense. 47 Statsrådet (S): Jag skulle nog vilja påstå att jag inte sitter i baksätet. Det gör jag inte i den här frågan och inte i så många andra frågor heller. Däremot ser jag ingen anledning att agera politiskt i frågor där det redan pågår ett omfattande arbete på myndighetsnivå. Det finns ju en anledning till att vi har valt att ha expertmyndigheter i , nämligen att de ska reda ut en hel del detaljfrågor som inte nödvändigtvis kräver politiska beslut. Den politiska ambitionen är väldigt klar och tydlig. Vi ska se till att vi har regelverk och en hantering av drönarfrågor som gör att vi främjar en teknisk utveckling och främjar den användning av drönare som kan medföra nya jobb och smidigare transportlösningar. Det handlar också om att se till att vi har ett säkert luftrum. Det är den politiska ambitionen. Skulle vi dessutom behöva ta politiska initiativ kring lagstiftning skulle det i så fall bygga på att det regelverk vi har inte leder till de politiska målsättningarna. Där är vi inte . Transportstyrelsen arbetar med frågorna. Om man råkar på frågor på det här området som visar att det behöver vidtas ytterligare åtgärder som också kräver lagstiftning kommer det naturligtvis att tas upp till den politiska nivån. Jag vet inte vad har för bild av vad vi ska ha våra myndigheter till. Ska vi som politiker och, i mitt fall, som statsråd i varje detalj styra exakt vad de ska göra? Den bilden delar jag i så fall inte. Det är nog precis som säger: Vi är inte helt överens. Men det är kul att vi i alla fall är överens om att det finns drönare, att de är viktiga och spännande och att de behöver regleras på ett bra sätt. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:270 om flygets gröna omställning 48 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit som främjar flygets gröna omställning och säkrar goda kommunikationer i hela landet. Välfungerande och hållbara transporter i hela är en prioriterad fråga för regeringen. I det ingår att minska transportsektorns och flygets klimat- och miljöpåverkan. Självfallet ingår också att säkra god tillgänglighet i hela landet. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att detta ska uppnås. Flyget är till sin natur en internationell företeelse. En stor del av arbetet sker därför inom , . Där har och övriga europeiska länder drivit på för att begränsa den internationella luftfartens klimatpåverkan. beslutade att ett globalt, marknadsbaserat styrmedel ska införas för den internationella luftfarten . Vid höstens generalförsamling ska den närmare utformningen av detta globala system beslutas. , genom Transportstyrelsen, har också varit ledande i arbete med att utarbeta globala CO2-krav för nya flygplan. Nationellt har regeringen påbörjat ett arbete med att ta fram en svensk flygstrategi om flygets roll i transportsystemet. Strategin tar sin utgångspunkt i de transportpolitiska målen samt regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet . Utredningen om en skatt på flygresor ska se över möjligheterna för hur en skatt kan bidra till att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan utan att det äventyrar målen om jobb och utveckling samt god tillgänglighet i hela landet. Regeringen kommer att fortsätta sitt arbete internationellt och nationellt för att minska flygets klimat- och miljöpåverkan. Det är ett centralt arbete för att flyget även i fortsättningen ska kunna tillgodose behovet av god tillgänglighet i hela landet. 49 (M): Tack, ministern, för svaret! har minskat utsläppen av växthusgaser som bnp har ökat . Den mest fantastiska utvecklingen kan vi dock se inom flyget. Där har utsläppen per passagerarkilometer minskat med . Flygbranschens fortsatta mål är högt ställda. Man avser att minska utsläppen med 1 ½ procent. De modernaste flygplanen drar bränsle per passagerare och mil. I min interpellation frågar jag statsrådet vilka åtgärder hon vidtagit för att främja flygets gröna omställning och säkra goda kommunikationer i hela landet. Jag kan i ministerns svar, fru talman, inte se en enda åtgärd från ministern för att faktiskt främja den gröna omställningen. Ministern räknade upp mycket av sådant som tidigare regeringar har gjort. Det internationella samarbetet är viktigt, men det är inte på något sätt ministerns förtjänst. Däremot drar ministern upp regeringens planerade flygskatt som tvärtom riskerar att stoppa införandet av mer miljövänliga bränslen i flyget.