prot · H309107 · 2016-05-18 00:00:00 — Till exempel höjdes medlemsavgifterna i a-kassorna kraftigt, kvalificeringsreglerna försämrades, ersättningsnivån och den högsta dagpenningen sänktes och grundbeloppet urholkades. Det otal förändringar som regeringen verkställde innebar sammantaget att allt färre personer omfattades av a-kassan. Det har varit ett mycket effektivt sätt att vältra över kostnaderna för arbetslösheten på kommunerna genom att personer som tidigare omfattades av a-kassa måste uppbära försörjningsstöd. Det har också varit ett effektivt sätt att lägga ansvaret för strukturella problem i knät på individer. Vi tycker därför att det är bra att regeringen tillsammans med oss i har tagit vissa kliv för att återupprätta anständigheten i det skyddsnät som socialförsäkringarna består av. Men det räcker inte. Jag är rädd att propositionen är ett bakslag. Det är olyckligt att regeringen väljer att lägga fram denna typ av förslag där individen ska kontrolleras till sysselsättning i stället för att man fokuserar på det som är grundproblemet. Låt mig gå vidare med vår kritik genom att upplysa om att vi har krav på att individer som uppbär ekonomiskt bistånd ska stå till arbetsmarknadens förfogande, vilket är rimligt och redan efterlevs. I förslaget kan vi läsa att de krav som kan ställas på den som ansöker om bistånd har utvecklats genom rättspraxis och förarbeten, vilket har kommit till uttryck i allmänna råd. Kraven har dessutom historiskt en nära koppling till de krav som kan ställas på den som får sin ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Vidare går att läsa att socialtjänstlagen emellertid inte ger explicit uttryck för vilka krav som kan ställas på den som ansöker om ekonomiskt bistånd. Därför vill regeringen med hänvisning till rättssäkerhet och förutsägbarhet förtydliga lagtexten. Det är här det blir tydligt att propositionen också handlar om människosyn och ideologi, och jag är glad att jag får tillfälle att debattera det. Det är viktiga frågor, och det är bra att skiljelinjerna tydliggörs. När det kommer till roll är min rädsla att skillnaderna är större än vad jag hade hoppats på. Anledningen till att lagtexten inte ger explicit uttryck för vilka krav som ska ställas på individen är att intentionen i socialtjänstlagen syftar till att människors enskilda behov ska ligga till grund för vilka beslut som ska fattas. Därför är lagen utformad så att det ska finnas ett tydligt utrymme för professionen att göra individuella bedömningar för att på bästa sätt kunna stötta människor i att själva förändra sin situation grundat på deras egna behov. Det är en väg som vi har valt med insikten om att vi alla vill leva goda liv och att vi kommer att göra allt som står i vår makt för att komma dit. Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd Därför skickar detta förslag en signal om att regeringen inte anser att människor själva vill komma i egen försörjning och att de själva väljer att leva på existensminimum. Det skickar en signal om att regeringen därför anser att det är nödvändigt att piska och kontrollera människor för att få dem i arbete. Detta förslag skickar en signal om att uppdrag ska gå mer mot att kontrollera människor än att ge dem verktyg för att använda sina egna resurser. Vi i är helt övertygade om att vägen till sysselsättning är en väl fungerande arbetsmarknad och trygga försäkringssystem. Vi är omåttligt trötta på politik som syftar till att jaga människor. Vi vill ha en socialtjänst som stärker människor och inte stjälper dem. Därför yrkar jag avslag på hela regeringens förslag. Vi ställer oss självklart bakom båda våra reservationer, men för att spara tid yrkar jag bifall bara till reservation 1. 77 (S): Dagens debatt handlar om ett betänkande, med anledning av regeringens proposition, där det föreslås förändringar i lagtexten när det gäller arbetslösa personer som söker ekonomiskt bistånd. I huvudsak handlar det om ett tydliggörande av krav på den enskilde som redan finns i lagen att i första hand själv tillgodose sina behov. Bestämmelsen innebär att den som inte kan försörja sig men kan arbeta har rätt till försörjningsstöd om hon eller han står till arbetsmarknadens förfogande. Men om man har godtagbara skäl har man naturligtvis rätt till stöd även om man inte klarar av att ta ett jobb. Det föreslås att detta träder i kraft . Ekonomiskt bistånd är det yttersta skyddsnätet i vårt sociala trygghetssystem. Rätten till bistånd bygger på en individuell behovsbedömning. Enligt om ekonomiskt bistånd betalades det ut drygt 10 miljarder , och det var av befolkningen som var nödgad att ta emot detta stöd. Arbetslöshet är den vanligaste orsaken till att man söker ekonomiskt bistånd. Denna utveckling kan naturligtvis ses mot bakgrund av nedmonteringen av transfereringssystemen som skedde under Alliansens vid makten. Där delar jag det som föregående talare, , sa. Vi såg då ett stort antal människor som var arbetslösa och som kom till men som inte hade kommit dit. I 4 kap. 1 § i socialtjänstlagen regleras individens rätt till bistånd. Det är viktigt att i detta sammanhang påpeka att det handlar om en individuell bedömning som är relaterad till vilket behov man har. Insatserna ska vara utformade så att den enskilde så fort som möjligt ska kunna försörja sig själv. har dessutom skyldighet att samarbeta med andra myndigheter för att kunna förbättra denna hjälp. Det som regeringen föreslår i propositionen är egentligen att de krav som redan finns, och som har fastställts genom olika domar och rättspraxis, ska tydliggöras. Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd Därför föreslås en generell bestämmelse. Det är fortfarande socialnämnderna ute i kommunerna som ska kunna anpassa insatserna utifrån behoven. Förslaget kommer att tydliggöra för den enskilde vad som förväntas av honom eller henne vid arbetslöshet, då kraven i princip kommer att bli desamma när man söker ekonomiskt bistånd och arbetslöshetsersättning. Det kommer också att ge en bättre förutsebarhet för sökande, och rättssäkerheten kommer att öka. Framför allt kommer förslaget att ge en bättre ansvarsfördelning mellan och Arbetsförmedlingen, eftersom målgruppen tydliggörs. Det innebär att den enskilde i första hand, om han eller hon är arbetsför och obehindrad att arbeta, ska vara tillgänglig för arbetsmarknaden. Det innebär dock inte, herr talman, att den som är sjuk eller har behov av andra insatser – till exempel arbetsträning eller medicinsk rehabilitering – ska tvingas stå till arbetsmarknadens förfogande. Det är viktigt att i detta sammanhang påpeka betydelsen av rehabiliteringsinsatser för att ge den enskilde människan ett självständigt liv. Där är lagen väldigt tydlig, och den är även tydlig om att en individuell bedömning ska göras. Att vara arbetslös ökar markant risken för framför allt psykisk ohälsa. Jobbet står för mycket mer än bara ekonomin; det står också för ens identitet, självförtroende och sociala tillhörighet. Arbetslöshet kan till och med leda till för tidig död, enligt vetenskapliga rapporter. Att ställa rimliga krav på den enskilde är därför en preventiv åtgärd för att ge bättre förutsättningar till hälsa. Ingen mår bra av vara utan meningsfull sysselsättning. Men det är i sammanhanget viktigt att poängtera att man ska ha fysiska eller psykiska möjligheter att ta ett jobb. Att uppbringa stöd utan andra insatser är fundamentalt fel. Vi vet att man mår bättre när man upplever ett sammanhang i livet. Avslutningsvis innebär detta att man ska vara aktivt arbetssökande och inskriven hos Arbetsförmedlingen. Regeringen anser att kraven ska vara generella. Det är individuell bedömning som gäller, och ute i kommunerna ska ha rätt att slipa på utformningen. Som jag tidigare nämnt kan dock kravet att stå till arbetsmarknadens förfogande förändras om det finns sjukdom i familjen eller särskilda skäl hos barnen. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på kommittémotionen. 78 MAJ (V) replik: Jag måste ställa en fråga. Kan du förklara för mig på vilket sätt ert förslag kommer att bidra till att fler människor kommer i försörjning eller egen sysselsättning, ? Vi vet ju att dessa krav redan ställs men inte är reglerade i lag. Anledningen till att de inte är reglerade i lag är att vi vill ha individuella bedömningar utifrån människors behov. Du säger att det inte kommer att vara ett problem om det finns självklara orsaker till att man inte kan arbeta, men det finns ju en massa personer som hamnar i detta där det kanske inte är tydligt redan från början. Hur kommer deras behov att vara styrande för bedömningarna ? 79 (S) replik: Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd Jag skulle egentligen behöva ställa en motfråga direkt till dig, . På vilket sätt skulle förslaget inte leda till fler jobb? Vad är motsättningen? Jag har svårt att se den. Det måste väl ändå vara rimligt och bra att ställa krav på dem som söker ekonomiskt stöd. Om de har möjlighet och förmåga att ta ett jobb har de det kravet på sig – naturligtvis, vilket jag sa i mitt anförande, under förutsättning att man har fysisk eller psykisk hälsa. Jag kan ta ett exempel från min hemkommun. För fem började vi ställa kravet på ungdomar som kom till att de måste vara med i någon form av arbetsmarknadspolitiskt projekt. Vi såg då att dessa människor mådde bra av det. De växte, fick gå upp och kunde ta initiativ. De fick också förmågan att kanske skaffa sig en fullödig utbildning, vilket de tidigare saknade. Jag förstår inte varför vi ska ha ett ”kravlöst” samhälle. Dessutom ger ju detta en tydlighet, inte bara för myndigheterna utan också – framför allt, som jag ser det – för den enskilde att veta vilka krav och förväntningar som ställs på en, . Det innebär också att man kan undvika det som sker alltför ofta, nämligen att människor hamnar mellan två stolar. är det tydligt i det här förslaget att det är och Arbetsförmedlingens ansvar. 80 MAJ (V) replik: Menar du på allvar att det är kravlöst att uppbära ekonomiskt bistånd , ? Vi har ju ett rigoröst kontrollsystem med väldigt hårda sanktioner mot den som inte uppfyller kraven. Menar du att det är kravlöst att uppbära ekonomiskt bistånd ? Den frågan vill jag jättegärna ha svar på. Jag fick inte heller svar på min första fråga. Detta är regler som redan finns. De är inte skrivna i lagen, men de praktiseras – inget tvivel om den saken. Ert förslag innebär de facto att vi frångår viktiga principer inom arbete genom att detaljstyra den. Hur kommer det att bidra till att fler människor kommer i sysselsättning? 81 (S) replik: Jag blir lite bekymrad när jag lyssnar på dig, . Jag får känslan av att tycker att man inte ska ha så höga krav på den som söker stöd. Det är andemeningen. Jag säger inte att det är kravlöst, men jag undrar vad problemet är. Ja, detta tillämpas mer eller mindre ute i . Skillnaden är att det nu kommer på pränt. Det blir tydligt för den som söker hjälp, och det blir tydligt för handläggaren. Det blir tydligt för de lokala politikerna, och det blir tydligt vem som får kravet och ansvaret. Jag ser inte vad som är bekymret i det. Om man läser hela betänkandet ser man också tydligt att det är en generell skrivning. Det är utifrån grundläggande fundament, som är en ramlag med individuell bedömning utifrån behov. Jag är därför helt säker på att de individuella bedömningarna kommer att tillämpas precis som . Det vi däremot ser är tyvärr att alltför många hamnar mellan två stolar på grund av att myndigheterna lite grann skjuter problemen mellan sig. skjuter ibland problemet till Arbetsförmedlingen, och Arbetsförmedlingen skjuter det till . Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd Jag tycker att detta i grunden ger ett tydligt spelrum, och därför är det bra. Om det sedan genererar mer jobb kan vi ju diskutera, men jag tror att det gör att fler människor får någon form av sysselsättning. Förhoppningsvis får de då ett stärkt självförtroende och kan ta sig vidare i livet. 82 (M): och allianspartierna ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i socialtjänstlagen. De ändringar kommer att tillstyrka innebär ett tydligt förtydligande av de krav som redan nu finns i lagen om att den enskilde i första hand själv ska tillgodose sina behov. Bestämmelsen innebär att den som inte kan försörja sig men kan arbeta har rätt till försörjningsstöd om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande. Arbetslinjen blir därmed än tydligare även i socialtjänstlagen. Om det finns godtagbara skäl har den enskilde rätt till försörjningsstöd även om han eller hon inte står till arbetsmarknadens förfogande. Kraven riktas inte till dem som har försörjningshinder i form av sjukdom eller behov av social eller medicinsk rehabilitering. och Alliansen var mycket väl medvetna om de enorma insatser på migrations- och integrationsområdet som stod inför när över 160 000 flyktingar sökte sig hit . För det tog och allianspartierna ansvar genom att komma överens om ett antal nödvändiga insatser för att möjliggöra en tillfällig flyktingpaus. För och Alliansen var det en extraordinär situation som vi valde att fullt ut ta ansvar för med betoning på att arbetslinjen självklart i ett sådant extraordinärt läge fortsatt ska gälla. är på väg åt fel håll. behöver en tillfällig flyktingpaus. Vi är i extraordinära lägen självklart beredda att ta ansvar när så krävs. Därför är det viktigt med tydligare krav och att stärka arbetslinjen även för dem som är i behov av försörjningsstöd. Vi vill ställa högre krav på nya svenskar och på arbetslösa för att de ska kunna erhålla ersättning eller bidrag. ska den som lyckas hitta ett arbete självklart kunna få behålla delar av sin ersättning. Det är därför viktigt att öka kraven och tydliggöra dem, så även i lagstiftning, så att fler får möjligheten att vara en del av arbetsgemenskapen för att än bättre ska hålla ihop. Det ser väldigt olika ut i . En del kommuner jobbar väldigt aktivt med att ställa krav, andra gör det mindre. blir det än tydligare när lagstiftningen blir densamma för alla. Det får vara nog med att vara kravlös eller att ha mindre krav. ska det vara lika krav för alla, oavsett i vilken kommun man befinner sig. Vi från och allianspartierna ställer oss bakom regeringens proposition och yrkar därmed bifall till utskottets förslag i den delen. Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) § 17 Avtal om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Avtal om fördjupat partnerskap och sam-arbete mellan Europe-iska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan betänkande 2015/16:UU20 Avtal om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan (prop. 2015/16:112) 83 (M): Bakom betänkandet står ett enigt utskott. Förhandlingarna om avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken har pågått länge, ända . Avtalet är viktigt ur flera perspektiv – inte minst för att det faktiskt är det första avtal som EU och dess medlemsstater ingår med ett land i . Dessutom syftar avtalet till att stärka de redan befintliga ekonomiska förbindelser som finns mellan EU och dess länder och samt till att stärka de mänskliga rättigheterna. Detta är oerhört angeläget när det handlar om . har, precis som resten av världen och länderna i EU, ett omfattande handelsutbyte med . är rikt på råvaror och har utvecklat sin handelsverksamhet och satsat på internationella handelsöverenskommelser. Det är naturligtvis oerhört positivt för såväl som omvärlden. Men det stora problemet i är landets bristande respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. genomförde ett val till parlamentet. fanns på plats för att övervaka valet och konstaterade att det långt ifrån kunde anses leva upp till principer för ett fritt och demokratiskt val. I har den sittande presidenten väldigt stor makt och stort inflytande över hur landet styrs. blev självständigt från , och den nuvarande presidenten är den enda som har funnits i landet, herr talman. Han har också lyckats förhandla fram att han i princip är president på livstid. Vid kommande val kan efterföljande presidenter enligt lagstiftningen endast väljas om en gång. Jag vill också lyfta fram några av de frågor som gör att rättsstatens principer och mänskliga rättigheter inte fungerar så som de borde i , herr talman. Det är till exempel endast presidenten som har rätt att upplösa parlamentet. Det är också bara presidenten som har rätt att ta initiativ till författningsändringar och att utfärda tillfälliga författningar, så kallade dekret. fanns det en författningsdomstol; den har ersatts med ett konstitutionellt råd där endast presidenten har vetorätt. För att ett nytt parti ska kunna registreras i krävs att det har minst 50 000 medlemmar och att det är registrerat i landets samtliga regioner. Avtal om fördjupat partnerskap och sam-arbete mellan Europe-iska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Presidenten har också rätt att utse och avsätta domare vid såväl lokala som regionala domstolar. Enligt internationella korruptionsindex är korruptionen utbredd i . Inom rättsväsendet förekommer misshandel av såväl misstänkta som fångar. Jag kan säga åtskilligt mer, men jag stannar vid detta. Min och utskottets förhoppning är att samarbetsavtalet med ska innebära en positiv utveckling i landet när det gäller rättsstatens principer, respekten för mänskliga rättigheter och demokratin, herr talman. På så sätt kan medborgarna i få ett bättre liv, inte bara ekonomiskt utan också på alla andra plan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats UFöU3 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Punkt 4 (Försvarsbudget) 2. res. 1 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 77 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 14 KD 1: 39 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. JuU11 Förstärkt rättssäkerhet och effektivitet i förundersökningsförfarandet Kammaren biföll utskottets förslag. JuU15 Synnerligen grova narkotikabrott Punkt 2 (Uppföljning av utvecklingen av rättspraxis) 2. res. 1 (M) 77 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 39 SD, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 14 KD 1: 77 M Frånvarande: 13 S, 7 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 4 (Höjda straff för narkotikabrottslighet) 2. res. 3 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 76 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 14 KD 3: 39 SD Frånvarande: 14 S, 8 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. JuU16 Bättre straffrättsliga verktyg mot organiserad brottslighet Punkt 2 (Ytterligare kriminalisering av förstadier till brott) 2. res. 2 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 77 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 14 KD 2: 16 L Avstod: 39 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 3 (Höjning av straffskalorna) 2. res. 3 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 77 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 14 KD 3: 39 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 19 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU19 Skuldsanering – förbättrade möjligheter för överskuldsatta att starta om på nytt Punkt 3 (Betalningsplanens utformning och längd) 2. res. 2 (KD, M, C, L) 3. res. 3 (V) 126 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. 126 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 39 SD, 24 MP 2: 77 M, 19 C, 16 L, 14 KD Avstod: 19 V Frånvarande: 14 S, 7 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 5 (Skadeståndsfordringar som grundar sig på våldsbrott) 2. res. 5 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 77 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 14 KD 5: 39 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. CU21 Revisorer och revision Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Tillsyn över företag av allmänt intresse) 2. res. (SD, C) 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 77 M, 24 MP, 19 V, 16 L, 14 KD : 39 SD, 18 C Frånvarande: 14 S, 7 M, 9 SD, 1 MP, 4 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - (C) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. KU22 Offentlighet och sekretess för uppgifter i domstolsavgöranden Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Begravningsclearing) 2. res. 1 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 77 M, 36 SD, 24 MP, 19 C, 19 V, 14 KD 1: 1 SD, 16 L Frånvarande: 13 S, 7 M, 11 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Återvinning av metaller efter kremering) 2. res. 2 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 77 M, 24 MP, 19 C, 19 V, 16 L, 14 KD 2: 39 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 4 (En enhetlig begravningsavgiftssats även för och kommuner) 2. res. 3 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 77 M, 38 SD, 24 MP, 19 V, 16 L, 14 KD 3: 19 C Frånvarande: 13 S, 7 M, 10 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. JuU28 Utökade möjligheter till förverkande Kammaren biföll utskottets förslag. JuU29 Straffrättsligt skydd mot olovlig identitetsanvändning Kammaren biföll utskottets förslag. JuU30 Ny påföljd efter tidigare dom Kammaren biföll utskottets förslag. JuU32 Åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Avslag på propositionen) 2. res. 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 38 SD, 24 MP, 19 C, 16 L, 14 KD Frånvarande: 13 S, 10 M, 10 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU12 Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd Punkt 1 (Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd) 2. res. 1 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 77 M, 39 SD, 24 MP, 19 C, 16 L, 14 KD 1: 19 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 9 SD, 1 MP, 3 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UU20 Avtal om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Kammaren biföll utskottets förslag. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:177 Fortsatt giltighet av tidsbegränsad bestämmelse i inhämtningslagen med anledning av prop. 2015/16:174 Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i 2015/16:3412 av m.fl. (V) 2015/16:3414 av m.fl. (SD) 2015/16:3415 av och (C) 2015/16:3416 av m.fl. (L) 2015/16:3417 av m.fl. (KD) 2015/16:3418 av m.fl. (M) § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:642 Beskattning av privatpersoners tjänster av (M) till finansminister (S) 2015/16:643 Införande av nytt betalningsdirektiv av (L) till statsrådet (MP) 2015/16:644 Hyperloop i av (L) till statsrådet (S) 2015/16:645 Samordnade system i kollektivtrafiken av (M) till statsrådet (S) 2015/16:646 Juridisk status för digitala uppslagsverk med offentlig konst av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:647 Demokratisk kollaps i av (M) till utrikesminister (S)