prot · H30994 · 2016-04-19 00:00:00 — § 1 Anmälan om förändring i regeringens sammansättning Från statsminister (S) hade följande skrivelse kommit in: Förändringar i regeringens sammansättning Jag har fattat följande beslut om regeringens sammansättning. har entledigats som statsråd. Skrivelsen lades till handlingarna. Tredje vice talmannen meddelade att Hans Mertzig avsagt sig uppdraget som ledamot i styrelsen för Stiftelsen . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2015/16:17 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från civilutskottet. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:511 Interpellation 2015/16:511 Förtroendet för Arbetsförmedlingen av (M) Interpellationen kan inte besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Rättschef och tf. expeditionschef Interpellation 2015/16:512 Interpellation 2015/16:512 Arbetsförmedlingens uppdrag av Boriana (M) Interpellationen kan inte besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Rättschef och tf. expeditionschef Interpellation 2015/16:532 Interpellation 2015/16:532 utveckling av (V) Interpellationen kan inte besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Rättschef och tf. expeditionschef § 5 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM71 Bevarande av fiskeresurserna och skydd av ekosystem genom tekniska åtgärder KOM(2016) 134 till miljö- och jordbruksutskottet § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:154 till arbetsmarknadsutskottet 2015/16:164 till justitieutskottet 2015/16:165 till miljö- och jordbruksutskottet KOM(2016) 202 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:NU14 Mineralpolitik 2015/16:NU17 Regional tillväxtpolitik 2015/16:NU18 Lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning 2015/16:FöU13 om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete 2015/16:TU13 Trafiksäkerhet 2015/16:SfU13 om rehabiliteringsgarantin 2015/16:KU19 Massmediefrågor 2015/16:KU13 Frågor om rösträtt, valsystem m.m. 2015/16:KU14 Vallagsfrågor 2015/16:KU16 Författningsfrågor 2015/16:KU18 Tryck- och yttrandefrihetsfrågor 2015/16:SkU17 Beskattning av företag, kapital och fastighet 2015/16:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor § 8 Svar på interpellation 2015/16:498 om ROT-avdragets påverkan på svartjobb 1 Finansminister (S): har frågat mig vilka beräkningar som gjorts på av hur det förändrade ROT-avdraget påverkar mängden svartjobb i byggbranschen. Hon har också frågat mig om jag bedömer att svenska folkets förtroende för skattesystemets legitimitet påverkas genom det sänkta ROT-avdraget. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser tillsammans med en arbetslöshet som bitit sig fast på en hög nivå. Kostnaderna för ROT-avdraget har ökat kraftigt sedan skattereduktionen infördes. Enligt uppgifter från ökade utbetalningarna av ROT-avdraget med bara , och uppskattas utbetalningarna uppgå till nästan . Regeringen har begränsat ROT-avdraget för att kunna finansiera mer angelägna investeringar för jobb och fler bostäder, som sammantaget bedöms bidra till en varaktigt lägre arbetslöshet. Att bekämpa skattefusk genom att ta bort skatt blir dyrt. Regeringen prioriterar andra sätt att bekämpa svartarbetet och bidra till ökad legitimitet i skattesystemet än genom subventioner. Till exempel har krav på personalliggare införts i byggbranschen , vilket försvårar möjligheterna till svartarbete i byggbranschen som helhet. Dessutom har regeringen gett i uppdrag att lämna förslag på hur systemet med personalliggare kan utvidgas till att omfatta även bilverkstäder, partihandel med livsmedel samt kropps- och skönhetsvård, i syfte att motverka svartarbete och social dumpning. Utöver detta kan förslaget till månadsrapportering av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, som är ute på remiss, effektivisera arbete. 2 (M): Jag vill tacka finansministern för svaret, även om det inte är tydligt vilka frågor som besvaras. Frågorna i interpellationen, om vilka beräkningar har gjort för att bedöma hur mängden svartjobb i byggbranschen påverkas av ROT-försämringarna och om hur skattesystemets legitimitet påverkas, besvaras i alla fall inte. beskriver syftet med försämringen och andra sätt att bekämpa skattefusk, men det är inte det jag vill få belyst. Antingen har det gjorts beräkningar av mängden svartjobb som inte redovisas, eller så har det inte gjorts beräkningar. Jag vet inte vilket som är värst. När man träffar byggföretag får man höra hur de i allt större utsträckning får frågan om att ta svarta jobb. Företagarnas uppgifter visar inte bara att antalet företag som utfört ROT-tjänster minskat dramatiskt jämfört med samma månad utan även att antalet kunder minskar rejält. Ungefär en fjärdedel av alla köpare har slutat köpa ROT-tjänster . Oavsett om de har slutat köpa dessa tjänster eller om de har börjat köpa svart innebär det en negativ påverkan på de vita jobben. Det är oroväckande att finansministern inte verkar bry sig om det. Färre vita jobb slår mot dem som jobbar. Det slår även mot oss alla i och med minskade skatteintäkter. Att det skulle byggas mindre ute i landet motbevisas av dagens uppgifter från Byggmaterialhandlarna som visar att deras försäljning ökar. Vad gäller personalliggare och förslaget om månadsuppgifter är vi politiskt överens. Exempelvis motionerade Alliansen om det . Även byggbranschen har legat på. De seriösa aktörerna är intresserade av att konkurrera på lika villkor. Krav på personalliggare infördes . Tyvärr visar det sig, i kontakter med branschföreträdare, att det inte fungerar som det är tänkt. Innan regeringen utvidgar förslaget till att omfatta fler branscher vore det alltså en god idé att först se till att det fungerar. Det finns två konkreta exempel. För det första dyker kontrollanter upp på byggarbetsplatserna utan smart mobil, Ipad eller annat verktyg. De har därmed ingen möjlighet att på ett rättssäkert sätt följa upp de elektroniska personalliggarna. För det andra är själva portalen där anmälan av byggarbetsplatsen registreras varken användarvänlig eller effektiv och orsakar därför onödig administration. Det finns fler exempel som vi kan diskutera i ett annat sammanhang. Det är anmärkningsvärt hur lite konkret fokus regeringen lägger på jobben med tanke på den relativt höga arbetslösheten. Den socialdemokratiskt ledda regeringen pratar visserligen om jobb och hur viktiga de är, men konkreta förslag presenteras inte. Tvärtom, regeringen försämrar villkoren för företagen och lägger fram budgetar som redan i sig själva tydligt bidrar till färre jobb. När det gäller kostnaderna är 20 miljarder för ROT-avdragen visst mycket pengar. Men regeringen är inte konsekvent. Dryga hälften av kostnaderna, ca 11 ½ miljard, väljer regeringen att ha kvar. ROT-avdragen kommer även kommande år att vara en av de fem största skatteutgifterna. Vilka är då argumenten till att ROT-avdragen inte avskaffas helt och hållet? Jag skulle verkligen vilja veta om beräkningar har gjorts på om svartjobben. Om ja, vad säger de? Om nej, varför inte? Är regeringen inte allmänt intresserad av att veta hur deras förslag påverkar förekomsten av svarta jobb, i detta konkreta fall vilken betydelse försämringen av ROT-avdragen får? 3 Finansminister (S): Det är helt korrekt att ROT-avdragen minskade något , precis som påpekar. Men då är det också viktigt att påpeka att de ökade väldigt mycket . Man kan tänka sig att en del personer har lagt mer ROT-arbete . Vi får se hur det utvecklas långsiktigt. ROT-avdrag är en subvention som har funnits till ombyggnation i privata hem. lägger vi i stället en subvention för att det ska byggas nya bostäder. Då kan man tänka sig att i och med den subventionsförändringen kommer en del av dem som arbetade med att bygga om bostäder att arbeta med att bygga nya bostäder i stället. Min bedömning är att har ett stort behov av ökat bostadsbyggande och att det därför är förnuftigt att lägga en del av den subvention som tidigare lades på att bygga om bostäder på att i stället bygga nya bostäder. Vi har en skriande bostadsbrist, vilket vi kände till när vi annonserade förändringen. Men har bostadsbristen i blivit mycket större. Därför är det oerhört viktigt att vi ser till att det byggs fler nya bostäder. Vad gäller svartarbete minskade det självklart i ROT-sektorn när man införde det mycket generösa ROT-avdraget. Sanningen är att det ROT-avdrag som fanns under Alliansens tid var så stort att det i praktiken inte fanns någon skatt i den branschen. Det är klart att utrymmet för svartarbete blir väldigt litet om man inte har någon skatt. Om man vill bekämpa svartarbete genom att i huvudsak avskaffa skatten är problemet med resonemang att man inte kommer att ha särskilt mycket välfärdsstat kvar till slut. 4 (M): Jag måste erkänna att jag inte riktigt förstod det där med att det inte betalades någon skatt. Hur det ska tolkas vet jag inte riktigt. Utvecklingen är ju som man har trott, men man måste följa den på lite . Man har sagt att det byggdes mycket och att byggandet sedan har avtagit. Just därför är Byggmaterialhandlarnas information så intressant. Att skattesystemet uppfattas som legitimt och rättvist är en vägledande princip. Det innebär att de flesta medborgare och företag måste tycka att det är rimligt. De attitydmätningar som redovisar pekar på att ROT-avdragen avgörande har bidragit till att ändra attityden till svartarbete. Det har betydelse på många plan, till exempel även för hur mycket resurser som krävs till kontroll av skattefelen. Har regeringen tagit hänsyn till det? Svartarbete har flera negativa effekter än att endast påverka människors allmänna vilja att betala skatt. Svartarbete bedöms ha lägre produktivitet än vitt arbete, vilket därmed påverkar tillväxten. Men det medför också att de som arbetar vitt relativt sett får betala mer skatt. Det är en framgång på flera sätt att sådant som man kan göra själv kan omvandlas till tjänster som köps. ROT-tjänsterna har i denna produktifieringsprocess kommit längre än RUT-tjänsterna. Förhoppningsvis kommer utvecklingen inte att stanna av på grund av de försämringar som regeringen nu har genomfört. är gränsdragningen inte alltid glasklar. kan arbete som är olagligt vara socialt accepterat. Till exempel är utbyten av arbete enligt lagstiftningen svarta tjänster och därmed olagliga. Det är troligen många inte ens medvetna om. Frågan är aktuell även med tanke på diskussionerna om beskattning i delningsekonomin. och och vitt eller svart tog upp den tidigare stora gråzonen mellan vitt och svart arbete, det så kallade legitimitetsgapet, som innebär att utbyten av olagliga tjänster under vissa förutsättningar av många ändå anses vara legitima. Det kan till exempel vara att arbetet sker i liten omfattning, att man har en personlig relation eller att säljaren har en annan huvudsaklig sysselsättning. Innan RUT- och ROT-avdragen infördes ansågs det mer eller mindre självklart att köpa dessa tjänster ”grått”. Det intressanta är att politiska beslut har påverkat medborgarnas åsikt. attitydmätningar visar tydligt att den grupp som vet att det är olagligt att köpa svarta tjänster, men anser att det under vissa förutsättningar är okej, har minskat och näst intill försvunnit. Lagstiftningen har därmed varit förankrad, och det råder utbredd konsensus om att det inte är legitimt att fuska. Det gör även arbete mer effektivt. Man kan med relativt mindre resurser ägna sig åt att åtgärda skattefelen, det vill säga att hjälpa dem som gör misstag och försöka hitta dem som ägnar sig åt olaglig verksamhet. Med regeringens försämringar av och riskerar vi att få en utveckling där gruppen som anser tjänsterna vara olagliga men ändå legitima ökar igen. Byggbranschen märker redan av en sådan utveckling, med ett ökat intresse av att köpa tjänster svart. Har regeringen tagit hänsyn till detta i sin budget genom att öka anslag för kontrolländamål? Har regeringen tagit hänsyn till allmänhetens reaktioner? Kommer människor att acceptera att det krävs mer resurser för kontrollverksamhet? När villkoren försämras, går vi då tillbaka till att fler anser det vara legitimt att köpa svarta tjänster? Och återigen: Hur bedömer finansministern att förtroendet för vårt skattesystems legitimitet påverkas av försämringarna? 5 Finansminister (S): tycks inte förstå. ROT-avdraget är så generöst att hela den tjänsten i praktiken är skattebefriad. Så är det också med RUT-systemet. Med ett avdrag på är det i det närmaste inte någon skatt som betalas in när dessa tjänster utförs. Det är klart att när man inte har någon skatt, ja, då blir det naturligtvis inte heller så mycket skattefusk. Med resonemang om resurser till är det i förlängningen klart att i ett samhälle där man inte har någon skatt eller har liten skatt behövs det inte så mycket resurser för att kontrollera svartarbete eller skattefusk eftersom det inte tas ut skatt. Om man fullföljer resonemang, vilka ytterligare branscher vill att man ska ta bort skatten ifrån? Var någonstans ifrån ska man ta resurserna? Vad ska man skära ned på? Så länge man tar ut skatt finns det naturligtvis problem med att en del människor försöker att undvika att betala skatt. Här har man avskaffat skatten, och då är det självklart att människor inte ägnar sig åt att undvika skatten, eftersom dessa tjänster i praktiken är skattebefriade. Jag tror att det är en väldigt farlig väg att gå att bekämpa skattefusk genom att avskaffa skatten. Det blir dyrt, och det innebär att vi kommer att behöva skära i välfärden. Det tycker jag är fel väg framåt. 6 (M): blev det ännu mer otydligt. I motsats till svarta jobb betalar man både sociala avgifter och inkomstskatt för vita jobb. Det blir en hel del skatteintäkter av vita jobb – då skakar finansministern på huvudet. Nåväl, vi lär väl snart höra mer om det. RUT- och ROT-avdragen bidrar på två sätt till att motverka skattefel och därmed stödja marknader för vita köp. De stimulerar en vit efterfrågan hos hushållen, och därutöver genererar de information som i sin tur kan användas i kontrollen av företagen. Med allt större andel vita köp ökar därför risken för att man upptäcks. De perspektiven saknar jag i debatten, liksom förbättringen av produktiviteten – alltså att resurserna används på bästa sätt – och därmed påverkan på tillväxten. För att vara realistiska: Svartarbete kommer aldrig att helt försvinna, men som lagstiftare bör vi i möjligaste mån slå vakt om lika konkurrensvillkor för företagen och att lika ska behandlas lika. Vad gäller ROT-avdragen har jag tyvärr uppfattningen att regeringen har velat använda pengarna på ett annat sätt, det vill säga precis det som finansministern svarade, men att man inte har gjort beräkningar av, alternativt inte har brytt sig om, vilka konsekvenser försämringarna av ROT-avdraget får på lite vad gäller skatteintäkter, svarta jobb, människors attityder och kommande beteendeförändringar, de seriösa företagens villkor, sannolikt ökade resursbehov för kontroller, produktivitetsutvecklingen i samhället samt hela skattesystemets legitimitet i stort. Det är bara att beklaga. Jag vill passa på att tacka för debatten. 7 Finansminister (S): Det som kan förklara varför har skrivit så många interpellationer om både och är att hon inte har riktigt klart för sig att subventionen i de branscherna är så stor att skatteintäkterna inte ökar i nämnvärd omfattning om någon arbetar vitt i stället för svart eftersom avdraget är så stort. I princip hela skatten är borttagen. säger att det är dåligt att stödja enskilda branscher och att vi ska ha lika konkurrensvillkor. Där är ROT-avdraget något som går precis i motsatt riktning. Givet att man har skattebefriat vissa branscher har politiken gått in och skapat olika villkor och på sätt också styrt människors konsumtion. Det är billigare att bygga om badrum och kök snarare än att göra något annat. På det sättet har politiken faktiskt ökat distorsionen i ekonomin. Det skapar inte lika konkurrensvillkor mellan olika branscher, mellan byggbranschen och en frisör, taxi eller något annat som man kan lägga pengarna på. Så det resonemanget hänger inte riktigt ihop. Om man för den typen av resonemang som gör kommer man fram till att det handlar om att skattebefria fler branscher och att bekämpa skattefusk på det sättet. Jag tror verkligen att det vore en väldigt farlig väg framåt. Jag tycker att resonerar på ett farligt sätt. Vi kan inte bekämpa skattefusk genom att avskaffa skatten på område efter område. Då har vi inte pengar till vår gemensamma välfärd. Det är min uppfattning att den behövs, men där vet jag att det går en stor politisk skiljelinje mellan , som vill sänka eller ta bort skatter och skära ned, och den här regeringen, som vill bygga ut och skapa en trygg och säker välfärd för alla medborgare. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:521 om skogskonto 8 Finansminister (S): har frågat mig hur jag ställer mig till förslag om slopat skogskonto. Jag har svarat på exakt samma fråga från . Mitt svar är detsamma som . förslag är föremål för beredning i tillsammans med de remissvar som förslagen har föranlett. Jag vill inte föregripa utgången av den beredningen. 9 (M): Jag tackar för visiten i . Fru talmannen gjorde ett strålande jobb när man besökte näringslivet, bland annat i . Dessutom får jag tacka finansministern för svaret. Det var inte speciellt långt och kanske inte heller kan kallas kärnfullt, men budskapet var tydligt: Interpellationen borde inte ha ställts. Jag är dock av en annan uppfattning. Det här är en otroligt viktig fråga. Bakgrunden är att Alliansen tillsatte en utredning. Sammanfattningsvis kan man säga att vi ville se till att eget kapital skulle vara lika billigt som lånat. Detta har resulterat i ett antal förslag. Ett av dem skulle kunna medföra att skogskonto och ett par andra varianter inte kommer att vara kvar. är skogen oerhört speciell. Det jag som skogsägare planterar kommer kanske att skördas två generationer bort. Det är då det blir inkomster av det jag lägger ned kostnader på . är priserna på massaved i stora delar av sådana att kanske inte ens en förstagallring går ihop. Bor man i , i Södras område, går det kanske lite bättre. Men på många håll i , där jag bor, är det väldigt låga priser. Om man kan avsätta en intäkt vid en avverkning kommer det att bli otroligt kostsamt för skogsägarna. En väldigt stor del kommer då inte att kunna avsättas på ett konto, utan det blir en hög skattenivå. Detta kommer förmodligen att kunna medföra en försämrad effektivitet i avverkningarna. Det är i varje fall jag orolig för. Man kommer att avverka betydligt mindre arealer för att undvika de här skatteeffekterna. Det kommer att minska lönsamheten; vi vet alla att det är dyrt att flytta skogsmaskiner i form av skördare och skotare. Detta är inte optimalt ur klimathänseende heller. Mindre hyggen kan i sin tur leda till att det blir svårare att föryngra. Det är den ena delen. Den andra delen är att industrin naturligtvis behöver väldigt god tillgång på massaved och timmer för sågade trävaror. För den svenska bruttonationalprodukten är det väsentligt att vi har export på närmare 130 miljarder. Vi förstår alla att det här är en väldigt viktig näring för och vår välfärd. Därför tror jag att det är väldigt viktigt att skogskontona blir kvar. Jag är inte helt nöjd med interpellationssvaret, som går ut på att ärendet bereds. Vi har haft en alliansregering, och jag har en viss uppfattning om att ”ärendet bereds” ibland är ett bra sätt att säga att man inte har kommit på något riktigt bra utan funderar vidare. Jag tycker att det skulle vara otroligt värdefullt, fru talman, om statsrådet här och klart kunde konstatera att man kommer att se till att någon form av skogskonto blir kvar, så att det inte blir en skattechock och så att ett vettigt skogsbruk kan bedrivas. 10 Finansminister (S): Jag uppskattar att och jag delar uppfattningen att skogen är en väldigt viktig näring. Skogsbranschen är väldigt viktig för , för svensk tillväxt, för svenska jobb och för svenska exportintäkter. Det handlar också om möjlighet till tillväxt, utveckling och jobb i hela landet, överallt i hela . Därför är det viktigt att vi har en livskraftig och levande skogsnäring. Jag ser stora framtidsmöjligheter för skogsnäringen med ett breddat antal produkter. Därför är det viktigt att den här frågan får en ordentlig behandling i och en ordentlig beredning. Det är dock viktigt att påpeka att det som utredningen föreslår är att befintliga skogskonton får leva vidare och att man för nya kontoavsättningar får en annan möjlighet till skattemässiga avsättningar. Det är alltså inte så att man slopar möjligheten till skattemässiga avsättningar enligt utredningens förslag heller. Det är viktigt att signalera detta till skogsbranschen, så att de känner till att det inte är fråga om ett totalt avskaffande enligt det förslaget heller. tittar vi på detta. Det här förslaget är en del av en helhet. Vi bereder fortsatt frågan och kommer med ett slutgiltigt ställningstagande när vi är klara med beredningen. 11 (M): Det är naturligtvis svårt att göra en bedömning när vi inte vet vad det färdiga förslaget blir. Men för många är utredningens förslag tillräckligt för att göra den klara bedömningen att det kommer att bli en försämring för många. Något man också ska komma ihåg, tycker jag, är att det blir allt fler så kallade utbor, det vill säga personer som bor i den stora staden och äger skog. I regel har de andra jobb. Gör man då en större avverkning som läggs på toppen av övriga inkomster blir det inte mycket kvar. Vi vet att avverkningar skapar arbete och sysselsättning där skogen finns. Det ska finnas någon som kör skördaren, någon som kör skotaren, någon som kör lastbilen som levererar virket till industrin och så vidare. Dessutom skapas jobb i samband med återplanteringar och liknande. Men det är inte bara förutbestämda avverkningar som sker, utan man kan också peka på vad som händer vid stormar, insektsangrepp och bränder. Då kan inte skogsägaren bestämma ytan som ska avverkas. Vi har tyvärr väldigt tragiska minnen från . I drabbades enskilda skogsägare otroligt hårt. Man kanske hade jobbat och slitit, inte tagit ut den allra högsta lönen och haft det lite si och så med pensionsavsättningarna. Pensionen stod i skogen. Men helt plötsligt försvann den. låg den nere. Det var till och med så att människor begick självmord därför att de var så hårt drabbade. Det här kan slå oerhört hårt. Jag kan bara vädja till regeringen att ta den här frågan på största allvar i beredningen. Jag hoppas att man kan undvika de negativa konsekvenser som kanske skulle kunna bli fallet om man går på utredningens förslag fullt ut. Jag tror att alla tjänar på att vi ser till att vi har ett rationellt skogsbruk. Skogsbruket är något otroligt långsiktigt, som jag sa i förra anförandet. Det jag lägger ned jobb och pengar på kan jag finansiera genom att man gjorde rätt saker på min hustrus fastighet ett par generationer tillbaka. Därför måste vi verkligen se till att vi kan fortsätta på ett mycket bra sätt, så att vi har råvara till vår industri. Det som inte får hända är att skogsägare slutar bruka sin skog därför att det ändå inte är någon idé. Säkert tror både jag och finansministern att om bara en del av alla forskningsresultat blir verklighet kommer skogen att vara en stor råvarubransch för framtidens teknik.