prot · H309120 · 2016-06-15 00:00:00 — Med det i åtanke är det givetvis så att man ska ta till vara den stora kompetens som finns, inte minst inom life science, fordonsindustrin och så vidare. Men det behöver också finnas en beredskap för att möta det behov som finns och säkerställa att man har den kompetens som behövs för stunden. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt De andra frågorna hann jag inte svara på, men jag får en chans till alldeles strax. 223 HANS (M) replik: Andra chansen kommer här! Det är mycket riktigt så att kapitalet måste vara intelligent. Det är där bolaget har spelat en speciell roll. Vi som har följt det här bolaget under de närmare det varit aktivt vet att det inom bolaget finns personal som har kompetens att vara en behjälplig kraft hand i hand med företagaren. Det har varit en av de unika fördelarna med Fouriertransform. Fond-i-fond verkar vara lösningen på alla problem i detta sammanhang. Men fond-i-fond är egentligen bara ett sätt att placera pengar. Vad jag är ute efter är hur man inom nya Fondinvest säkrar att det finns kompetens att bidra med andra resurser än bara de rent monetära, det vill säga pengarna. Det gick lite snabbt i förra replikomgången, så jag upprepar frågorna. Det handlar om hur det ska komma kapital till långsiktiga investeringar inom till exempel life science-branschen, som är global. Det är inte specifikt i som man utvecklar saker och ting, utan det är ett globalt nätverk av utveckling. Då behövs det också ett perspektiv som är globalt. Hur ska man locka hit internationellt kapital som kan gå hand i hand? Expertskatten är en viktig faktor för att attrahera utländska bolag. Är regeringen beredd till en utveckling av expertskatten? Är regeringen beredd att utveckla investeraravdraget? Det skulle vara alldeles utmärkt i sammanhanget. Är regeringen beredd att införa personaloptioner? 224 (S) replik: Jag tackar för frågorna. När det gäller att säkerställa kompetens tror jag att det är ohyggligt viktigt att man inser att detta är flexibelt . Staten har i varje läge i de här sammanhangen att säkerställa att man har den kompetens som behövs för att leverera i enlighet med uppdraget till bolaget. För mig är det ganska självklart. Det indirekt säger och det man också skriver i den här kallelsen är att man vill både ha kakan kvar och äta den. Man är jättepositiv till fond-i-fond-lösningar, för det är det som marknaden vill ha, och det är det experterna säger är framgångsrikt. Men klamrar man sig fast vid de lösningar som funnits och säger att de i princip helst ska gå intakta in i det nya systemet och aldrig få avvecklas. Jag tror att det är en olycklig tanke. är regeringen väldigt tydlig med att det som fungerar bra och är effektivt ska fortsätta. Pengarna, personalen och kompetensen följer med över. Man kommer att fullfölja de investeringar som är bra och till och med följdinvestera. Det finns väldigt mycket onödig oro över de effekterna, tror jag. När det gäller den större bilden av vad som är ohyggligt viktigt för att attrahera kompetens i tror jag att långsiktiga spelregler är en sak. Stabila system är en annan. Tydlighet och transparens är en tredje. Samtliga de sakerna blir bättre med regeringens förslag till förändringar på det här området. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt Sedan finns det all anledning att ständigt titta över vad vi behöver göra för att hålla oss konkurrenskraftiga. Det finns väldigt lite som talar för att det vore en klok idé att utveckla investeraravdraget, som inte har varit någon succé över huvud taget. Men det finns en utredning som exempelvis tittar på gräsrotsinvesteringar och crowdfunding. Regeringens ambition är att vara beredd att göra de förändringar som krävs för att vi ska ha så hög effektivitet som möjligt. 225 (C) replik: Jo, , jag anser faktiskt att Socialdemokraterna och regeringen tar drygt 2 000 miljoner från de mest sårbara områdena, som Inlandsinnovation omfattar. Jag måste upprepa det. Det svar jag får av är: Vi omstöper det kapital som finns – vi tar inget kapital. För mig känns detta som ett politruksvar, . Det kan ses som en omskrivning av något slags omvänd , där man tar pengar från de mindre bemedlade och ger till dem som är mer bemedlade, det vill säga till städerna. Faktum är att det är precis det som sker. De här pengarna från Inlandsinnovation snöts ju inte fram bara för att det var kul att slänga ut dem till Norrlandslänen, och . Det fanns en orsak till att de gavs dit. De här områdena är enormt sårbara. Det säger själv, fast han tar tillbaka 2 000 miljoner och delar ut småsmulor i stället. Det finns ingen som helst geografisk inriktning i den här propositionen. För mig är det väldigt underligt att står och säger att det här riskkapitalet inte kommer att gå till städerna utan till dem som behöver det och till områden som behöver det. Det står ingenstans i propositionen att det finns en geografisk inriktning. När jag har haft möten med har han också avvisat att det över huvud taget skulle finnas någon som helst geografisk inriktning. Jag skulle hemskt gärna vilja ha en förklaring till detta. Hur kommer Socialdemokraterna att se till att de här områdena får samma förutsättningar som tidigare? 226 (S) replik: Jag tackar för frågan. Det mest komiska i det här replikskiftet är väl att mitt ”politruksvar”, som kallar det, i princip är detsamma som expertsvaret från dem som sysslar med de här sakerna. Utredaren, , , och så vidare har en sak gemensamt i sin kritik av hur det gamla systemet fungerade: Den tuffaste och mest svidande kritiken riktades mot Fouriertransform och Inlandsinnovation. Det är därför vårt förslag till förändring ser ut som det gör. Geografi och bransch ansågs vara dåliga kriterier för hur man skulle kunna få riskkapital i . Det som behövdes var system som investerade i fond-i-fond, tog till vara den privata kompetensen, såg till att styra mot de tidiga skedena där bristerna fanns och var marknadskompletterande för att undvika undanträngningseffekter. försöker göra ett nummer av att man skulle ta pengar från en viss region. Hon säger att av det som är privat finns i städerna, vilket är en korrekt beskrivning. Därför är regeringen så ohyggligt noga med att trycka så hårt på att poängen med att staten över huvud taget ska syssla med riskkapital eller finansieringsfrågor är att man ska komplettera där det finns marknadsmisslyckanden eller finansieringskrav. Det är exempelvis i inland, i vissa branscher och så vidare. Det är ingen – och det hävdar jag med bestämdhet, – som tar några pengar från eller någon annanstans ifrån. Rätt utformat ger det här bättre förutsättningar också för inland än vad det gamla systemet gav. Det borde välkomna. 227 (C) replik: Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt glömmer att nämna att det finns en mängd andra remissinstanser som tycker helt tvärtom. De tycker att Inlandsinnovation är väldigt bra av den orsak som jag tidigare nämnde. Men det har antingen inte läst om eller kanske glömt att nämna här. Det kanske inte passade inlägget. Jag vet att det fanns en mängd riskkapitalister som var vansinniga, speciellt här i , när Inlandsinnovation infördes. Det skulle bli 2 000 miljoner till inland. Vad var det för någonting? Var det någonting att satsa statligt kapital på, och dessutom 2 miljarder? Ja, skulle jag vilja säga. Det är det definitivt. Jag är väldigt stolt att Alliansen och framför allt var drivande i att förse dessa områden där det knappt finns något riskkapital att få med de 2 000 miljonerna. Det finns ingen som kan lura mig att tro att 2 000 miljoner mindre i dessa områden skulle vara bättre för områdena. Hör vad säger? Det är bättre att ta 2 000 miljoner från de områdena och placera dem i resten av , för det kommer att gynna inland. Det finns väl ingen som går på det. Jag tycker att blandar bort korten här. Det är väldigt många som berörs av den så kallade omstruktureringen. Har Socialdemokraterna över huvud taget talat med dem? Man hänvisar till exempel till och annan expertis. De är rådgivande. Det är vi som politiker som fattar beslut i riksdag. Jag är här för att jag har en egen åsikt och kan bilda mig egna uppfattningar. Jag behöver inte alltid följa experternas råd. De är rådgivande och inte beslutande. I annat fall skulle inte vi behövas. 228 (S) replik: Den sista delen av inlägget är helt logisk, att och inte följer experterna utan har sin egen uppfattning. De går bevisligen emot det som också den absoluta merparten av remissinstanserna säger. Det fanns två remissinstanser som tyckte att detta var en dålig idé. En av dem var Inlandsinnovation. Övriga var neutrala eller positiva. Det säger jag bara för att rätt ska vara rätt i debatten, . Jag kan bara konstatera att vi inte tar 2 000 miljoner, och 2 000 miljoner är inte mer än 2 miljarder, som är det som alla andra säger i debatten. Det är också bara ett sätt att blanda bort korten och försöka förvilla. Vi tar inte 2 miljarder utan lägger samman pengarna i två fonder till en större fond för att skapa bättre förutsättningar. I stället för att man är utlämnad till att söka pengar ur 2 miljarder har man nu tillgång till 5 miljarder för allt det som ska vara marknadskompletterande där det privata kapitalet ändå inte finns. Det finns exempelvis i storstadsregionerna eller för tillfället i gamingbranschen, eller vad det nu är nu är för bransch som är ”it” för tillfället och som alltid kan få kapital. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt Detta ska vara kompletterande exempelvis till inland. Det som försöker sig på att göra i debatten är rent förvanskande. Jag kan möjligen förstå det, för det var baby. Den ska väl värnas till vilket pris som helst. bekymmer blir att hon någonstans har stickat sig – ett uttryck som hon själv använt i en debatt med – ett par jävligt stickiga lovikkavantar. Jag tycker att det är dags att och tar av dem , för de är självgjorda. 229 (SD) replik: Jag lyssnade naturligtvis på anförande. Det är väl inga jättestora konflikter oss emellan om det som sas i just anförandet. Det är kanske snarare någonting som inte nämner som jag skulle vilja prata om. Det kanske är lite talande. Det gäller de gröna investeringsfonderna som utannonseras i propositionen men där det är ganska svagt definierat vad de egentligen ska göra. Det tycker jag kan vara ganska intressant. Egentligen menar jag att hela propositionen känns lite grann framhastad. På område efter område är det inte några jättetydliga visioner. Därför har önskat att ska få chansen att tycka till om inriktningsbeslutet innan det sjösätts på allvar. Just när det gäller de gröna investeringsfonderna är min fråga: Finns det någon tanke om hur man ska undvika att det bara blir nya dolda subventioner? Finns det någon tanke om hur man ska undvika att det blir någon ny ideologisk lekstuga där sittande regeringen strösslar pengar på sådant som kanske låter fint och gott men som i verkligheten både minskar resurseffektiviteten och kanske ökar miljöbelastningen? 230 (S) replik: Tack, , för frågan! Den är jättesvår att svara på i någon mening. Det är klart att allting som varje regering gör givetvis måste utvärderas. Självklart går det inte att garantera att allting alltid blir rätt i alla lägen. Om vi tittar på just exemplet med grön investeringsfond kan vi konstatera att det är ett förslag där regeringen avser att återkomma mer detaljerat och preciserat med hur det ska se ut. Det är också en anpassning till att man inom ramen för Europeiska investeringsfonden har identifierat två områden där det kommer att vara möjligt för exempelvis staten att haka på. En av våra stora ambitioner med propositionen är att man ska växla upp det kapital som finns tillgängligt och vara smart i det man gör. Det handlar exempelvis om att haka på de saker som sker i EU med direktiv och de pengar som lösgörs där och där vi behöver matcha med egna pengar. Det är smart och någonting som vi har varit väldigt dåliga på i . Det borde i min värld välkomna. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt Att tänka sig att man ska gå till med frågorna för att den ska få tycka till om inriktningsbesluten eller utvärdera tror jag vore djupt olyckligt. Det finns en rapport som kommer om de statliga bolagen som redovisar utvecklingen i samtliga statliga bolag. Det kommer att på naturlig väg finnas tillfälle att debattera detta, tycka till och följa utvecklingen. Att kräva att man innan man gör någonting ska hit till och vända gör att man förlorar en av de andra viktiga sakerna i propositionen, nämligen effektivitet. 231 (SD) replik: Tack för svaret, ! Av erfarenhet känner jag att vi vet ganska väl vilka typer av branscher som de rödgröna partierna, och så vidare, vill favorisera. Jag tycker mig ha sett en viss röd tråd. Detta är produkter som marknaden egentligen inte efterfrågar. De får rejäla subventioner som vanligtvis fungerar betydligt sämre än originalet. Ytterligare en röd tråd som jag tycker mig skönja är att det ska vara till företag som vill bidra till att minska koldioxidutsläppen. En annan röd tråd i mycket av den gröna politiken är att koldioxidutsläppen tenderar att öka snarare än att minska. Det gäller såväl många av biodrivmedlen som mycket inom energipolitiken, till exempel vindkraft och solkraft som är väldigt resursineffektiva. Därför skulle det vara väldigt intressant att få veta mer om den gröna investeringsfonden, hur den ska arbeta, vad den förväntas åstadkomma, och så vidare. Det vore rimligt att åtminstone i den här delen återkomma till så att vi får en reell möjlighet att tycka till. Är det uppfattning eller är det sittande regeringens uppfattning att man ska ha en viss inriktning? 232 (S) replik: Jag tyckte att jag i den första rundan svarade ganska väl på hur jag såg på detta, men jag kan återupprepa mig själv lite grann. Jag kan bara konstatera att givetvis har helt rätt. Det är klart att det finns en stor skiljelinje mellan den politik som och står för och den politik som Socialdemokraterna och i regeringsställning står för. Det gör det på en rad olika områden. Det gäller också synen på huruvida man ska satsa på klimatsmart teknik och teknikomställning för framtiden. Det har vi sett i väldigt många andra debatter. Vi skiljer oss åt där. Det betyder inte att jag tror att det är en smart sak att man varje gång som man vill göra ett inriktningsbeslut eller bestämma detaljerna om någonting som regeringen gör ska gå till riksdag och fråga kammare. Man ska fråga om de övergripande frågorna och den övergripande inriktningen. Det ska en majoritet i ge sitt godkännande. Men när det gäller hur man sköter det dagliga arbetet och hur man råddar systemen och om detta ska kunna vara effektivt och ge resultat måste regeringen ha visst handlingsutrymme. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt Sedan kommer detta att ständigt utvärderas, för det ligger i sakens natur. Det kommer rapporter till , och kommer att ha alla möjligheter i världen att läsa dessa rapporter. I samband med att vi debatterar de statliga bolagen här i kammaren har han också möjligheter att ha synpunkter på hur det hela utvecklar sig. Jag skulle inte bli ett dugg förvånad om vi kommer att ha olika synpunkter på om utvecklingen är god eller dålig, för vi har i grunden olika syn i frågan. 233 (MP): är beroende av en livskraftig miljö för företag och företagande att växa och utvecklas i. För att få företag att etablera sig och växa behövs en lång rad olika ingredienser. Det behövs en innovation som går att utveckla och kommersialisera. Det krävs tillgång på medarbetare med rätt kompetens som känner delaktighet och ansvar för att driva verksamheten framåt. Det krävs möjlighet att skaffa en lokal som går att anpassa för den tänkta verksamheten och en infrastruktur som fungerar, och det handlar då både om en faktisk och om en digital infrastruktur. För att få hela denna organism att bli verklighet behövs riskvilligt kapital. Utan kapital blir den tänkta verksamheten bara tänkt. är vi här för att debattera riskkapital, närmare bestämt det statliga riskkapitalet med utgångspunkt i regeringens proposition Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt. Låt oss titta lite i backspegeln för att se vad det är som föranleder propositionen. Som det är nu är det svårt att hitta rätt i djungeln och mängden av olika typer av statligt riskkapital. Det statliga riskkapitalet går till relativt stor del till företag som redan har kommit igång och etablerat sig och som finns i utpekade regioner och branscher. När granskade verksamheten visade det sig att regeringens styrning av det statliga riskkapitalet inte har varit inriktad på att öka utbudet av riskkapital för företag som är i sin linda, utan nästan tvärtom. De aktörer som begränsar sin verksamhet till vissa regioner eller branscher, främst Inlandsinnovation, Fouriertransform och , får av det statliga utbudet av ett riskkapital på . Företag i startup-fasen fick av de statliga nyinvesteringarna. Granskningen visar också att av det statliga riskkapitalet investeras i skeden där de privata aktörerna redan är verksamma och i företag som har kommit en bra bit i sin utveckling. Enligt är det svårt att stimulera investeringar i tidiga skeden genom att saminvestera med privata aktörer. Det finns en målkonflikt i att statliga aktörer ska ha låga avkastningskrav som de ska samarbeta på lika villkor som de privata aktörerna. Den proposition som vi har att besluta om har som syfte att tydliggöra och förenkla dagens system för statliga finansieringsinsatser. Den ska vara marknadskompletterande och gå in i tidiga skeden när företag är på väg att etablera sig och verkligen behöver kapital för att kunna få fart på sina affärsidéer. Detta kommer att öka viljan och möjligheten för nya entreprenörer att förverkliga sina affärsidéer. Många är de projekt som har stagnerat i sin utveckling eller till och med stupat på att de inte har tillgång till kapital – ofta beroende på att det inte finns tillräckligt med säkerhet. En del goda idéer kommer kanske aldrig till start utan hamnar i någon byrålåda någonstans. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt Det finns de som har satsat allt de äger och har och nått nästan ända fram men tvingats till konkurs på grund av brist på kapital. Därför är det många företag som välkomnar regeringens förslag på en ny struktur för de statliga riskkapitalsatsningarna genom , som kommer att vara en så kallad fond-i-fond-investeringsstruktur. Här blir det en ökad flexibilitet där olika fonder kan bildas beroende på hur behoven ser ut för tillfället. Det statliga kapitalet ska i så stor utsträckning som möjligt vara i aktivitet för att bidra till utveckling i hela landet. Det ska vara enkelt att få möjlighet att söka, och pengar ska inte bli liggande obrukade därför att företaget inte uppfyller specifika krav på stationering eller bransch. När det statliga kapitalet samarbetar med det privata kan det bli en katalysator för att aktivera det privata kapitalet till sektorer som inte är så attraktiva för det . En annan del av propositionen jag gärna lyfter fram är demofonden, som jag ser som otroligt viktig. Här ska innovatörer som behöver hjälp med investeringar i demoanläggningar få testa ny teknologi, och man ska kunna finna investeringsvilligt kapital till processer. Genom fler demonstrationsanläggningar kan det bland annat utvecklas nya förnybara bränslen, biobaserade material och uppkopplade produkter. Man kan också testa helt ny teknik inom miljöteknik. En flexibel och modern struktur för riskkapitalshantering ger goda förutsättningar för en hållbar utveckling. Med det sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på alla motioner. 234 (V): ”Sida vid sida, tillsammans hjälps dom åt, staten och kapitalet sitter i samma båt”. Dagens proposition heter Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt. Den handlar om statlig kapitalförsörjning, men det var troligtvis inte den betydelsen som Blå tåget tänkte sig när låten skrevs och inte heller när de senare spelade in den. Det är ändå detta det handlar om: hur staten på bästa sätt ska kunna stödja och komplettera för att vi ska få fler och växande företag i . Propositionen är framtagen efter förhandlingar mellan och regeringen. Det finns för många statliga aktörer för att uppnå effektivitet. För att det ska funka bra är det viktigt att ha en bra politisk styrning på det statliga riskkapitalet. När politiken vill skapa nya uppdrag ska det inte behöva innebära att man måste skapa ett nytt organ, utan man ska kunna förverkliga nya idéer inom befintliga strukturer. fungerar statens riskkapital dåligt, främst därför att alltför mycket av statens riskkapital sitter på kontot utan att göra nytta i något bolag. Statens insatser ska vara kompletterande till marknadens finansiering och framför allt stödja innovation och utveckling. Därför behövs denna proposition om staten och kapitalet. För oss i är det viktigt att jämställdhet lyfts fram. Privat riskkapital tenderar att strukturellt röra sig till det som passar in i de rådande normerna. Det gör att kvinnor får en mindre andel. Därför är det viktigt att det nya bolaget jobbar för att fler kvinnor ska få möjlighet att förverkliga sina idéer. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt För oss i är det viktigt att man i denna proposition ser hela landet. Inlandsinnovation har haft ett geografiskt uppdrag som handlar om sju län i . Det kan ibland vara motiverat att samma strukturer och regler inte gäller i hela landet, men då måste det ge konkret nytta. I dagens Inlandsinnovation har för mycket av det statliga riskkapitalet blivit inlåst utan att göra nytta. De satsningar som har gjorts har haft en begränsad geografisk spridning. I , till exempel, har bara en satsning gjorts. Frågan är om det har varit marknadskompletterande i den utsträckning som man kan kräva. Vi kan se att det statliga riskkapitalet har gått till redan etablerade aktörer som vill fortsätta att växa snarare än till de små som vill diversifiera näringslivet och öka konkurrensen. Med den nya strukturen tror jag att vi kan få hela statens riskkapital att börja jobba och se möjligheter i hela landet. Vi behöver flytta fokus till såddfinansiering, så att så många som möjligt får möjlighet att pröva sin idé, och till tidiga skeden, där pengarna gör mest nytta och behoven är som störst. Något som lyfts upp i propositionen är möjligheten till så kallade fond-i-fond-investeringar eller fond-i-fond-lösningar, alltså att staten investerar i en fond, som i nästa skede investerar i ett bolag. På detta sätt kan staten samarbeta med annat kapital och flytta makten över besluten närmare dem som berörs. Vi ser till exempel nu hur flera regionala fonder växer upp för att stödja företag, verksamheter och projekt inom social ekonomi och lokal utveckling. Det kan handla om företag som har en bra idé men som inte har en tillräcklig säkerhet för att få ett viktigt banklån eller en kontokredit. Det kan vara ett kooperativ som har hittat en alldeles utmärkt lokal, men hyresvärden vill ha en hyresgaranti . Det kan vara en förening som har EU-finansierade projekt och som behöver låna för att kunna betala ut löner innan projektmedlen kommer. Här ser vi att mikrofonderna kan gå in med garantier och täcka upp bristfälliga säkerheter utifrån sedvanlig kredithandläggning. Det här är ändå delar som marknaden ensam aldrig skulle klara av. Därför behövs dessa kompletterande initiativ. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag. 235 (C): ska besluta om hur investeringar från det statliga riskkapitalet ska fördelas. , och riskerar att förlora miljarder i satsningar med det förslag som ligger framför oss.