prot · H309103 · 2016-05-11 00:00:00 — Jag skulle även vilja tala om skolledare, att vi har rektorer som har lärarbakgrund. Jag skulle vilja prata om skolans värdegrund, att inga kulturella eller religiösa särkrav ska finnas utan att det ska vara likvärdighet. Det ska inte vara någon kränkande behandling av elever – det är deras arbetsmiljö. Vissa undervisningsämnen skulle kanske ha stor nytta av att ha kontakt med näringslivet, föreningslivet och det ideella livet. Jag skulle vilja prata om betyg och nationella prov, digitaliserade nationella prov, en tillsyn där rapporter blir offentliga och lättillgängliga för lärarna och en inventering av skolmiljön. Men, herr talman, det ger tiden inte utrymme för, så jag avser att ta upp det i en annan debatt . Jag vill ändå skicka med en sista tanke till alla här inne. Jag vill att ni tänker på en lärare, en lärare som ni hade som var riktigt bra, en sådan lärare som brukar kallas oh shit-lärare, en sådan lärare som när man klev in i klassrummet sa man ”oh shit”, och så satte man sig, för man visste att personen var ledare, kompetent och kunnig på sitt område. På så sätt satte man sig ned och lyssnade. Man var intresserad, man ville veta vad läraren hade att lära ut. Om vi kan få fler sådana lärare i det svenska skolsystemet är jag, herr talman, helt övertygad om att vi kommer att få en bättre skola. 108 (S) replik: Jag har tre frågor som jag tänkte att jag kanske kunde få svar på eller åtminstone reflektioner kring. Den första gäller ren och skär populism, att tala om skolavslutningar i kyrkan. Det är helt okej att ha en politik där man försöker vara lite populistisk och vinna lite röster. Men jag tycker att det är oförskämt att ge en bild av att man inte skulle kunna fira skolavslutning i kyrkan. Menar att skolorna där eleverna sjunger Den blomstertid nu kommer och är i kyrkan på skolavslutningen bryter mot nuvarande lagstiftning? Det skulle jag vilja veta. Det är det första. Det andra är: Hur stort är egentligen det här problemet? Jag vet inte om det är på sverigedemokratiska sajter som detta cirkulerar. Men jag kan tala om att till är det ungefär sex personer som hör av sig och har frågor angående konfessionella inslag i skolan – av ett par hundra tusen förfrågningar sammantaget. Av de sex är det en del som frågar lite grann om man måste vara med i simundervisningen, så inte ens sex personer känner sig tveksamma – men lagstiftningen behöver tydligt ändras. Det vore intressant om kunde utveckla det. Sedan har jag en fråga om hur man ska kunna välja ut så många bra lärare innan utbildningen har börjat. Jag bor i , ganska nära Linnéuniversitet och har besökt det. Jag vet att det är en skola som på försök ska titta på detta. Vi ska pröva alla vägar, tycker jag, för att få fler att söka sig till lärarutbildningen och få duktiga personer att fullfölja utbildningen. Men menar verkligen på fullt allvar att det innan någon påbörjar en utbildning går att säga om personen kommer att bli en bra lärare eller inte, en bra läkare eller inte, en bra byggnadsingenjör eller inte? Min sista fråga, som jag kanske får fullfölja senare, handlar om autonomin. På låter det nästan som att han har gjort själva upplägget av lärarutbildningen. Är det verkligen rimligt att vi politiker lägger upp innehållet i utbildningen? 109 (SD) replik: Jag kan börja i den ordning som lyfte upp frågorna. Populism, herr talman, är faktiskt, enkelt förklarat, att man lyssnar på folket. Uppenbarligen har det varit en viktig fråga, för när denna lilla sak går ut på Facebook eller i andra forum blir den hur stor som helst. Svaret på din fråga, , är: Nej, vi bryter inte mot lagen . Man får fira skolavslutning i kyrkan. Men det finns rektorer och andra huvudmän som väljer att tolka det på ett annat sätt. Därför vill vi göra lagen så tydlig att det över huvud taget inte finns någon orsak att tro att man inte får sjunga Den blomstertid nu kommer eller liknande psalmer. Svaret på fråga två: Kan man avgöra tidigt om någon blir bra lärare? Jag skulle kunna svara mycket enkelt på den frågan: ja. En duktig som har jobbat länge i skolan kan ganska snabbt avgöra om man är en bra eller dålig lärare. Du kan självklart uppgradera dig vad gäller ledarskap och kunskap. Men att vara lärare, att stå inför elever – jag vet att själv inte har jobbat utan bara har utbildat sig – är show , och det krävs en viss personlighet för att göra det. 110 (S) replik: Det är utan tvekan en show – det håller jag helt med dig om, . Jag vill bara säga: Populism skulle kunna tolkas som att lyssna på folket. Men man kan också tolka det som att man som politiker ska ta lite ansvar och inte sprida felaktiga bilder. Jag hoppas att alla som sitter på läktaren och alla som lyssnar på debatten hörde att det är helt okej att fira skolavslutning i kyrkan , att sjunga Den blomstertid nu kommer. Varför sprids det då bilder från med flera som säger: har vi sett till att alla elever kan fortsätta sjunga Den blomstertid nu kommer – röda stugor med vita knutar. Jag blir oerhört provocerad av politiker som ljuger, vill jag säga. Nuvarande lagstiftning möjliggör nämligen detta. Dessutom har gett ut rekommendationer och riktlinjer som gör att detta inte är en fråga för rektorer och lärare . Det blir ett problem om man ändrar skollagen på ett sätt som gör att alla undrar vad som händer – nu ändras skollagen, vad ska vi göra då? – med konsekvensen att alla elever inte behöver vara med. Är det verkligen en rimlig konsekvens? Är det inte bättre att vi talar om som det är? Det är helt okej . Vi ägnar oss åt populism. Jag ska följa upp min andra fråga om autonomin. Är det meningen att vi politiker i detalj ska tala om hur lärarutbildningen ska genomföras, vilka prov man ska ha och om man skriva dem ? Eller ska vi låta lärosätena ägna sig åt att lägga upp utbildningen och ta del av den forskning som finns och alla de disputerade lärare som finns för att göra en kvalitativ lärarutbildning som också följs och utvärderas av UKÄ, vilket jag föredrar? 111 (SD) replik: Först vill jag säga att det är mycket intressant att höra att S följer Facebookflöde. Det är trevligt att se den biten. En annan sak som tar upp är att elever kan välja att inte delta vid skolavslutningarna. Den möjligheten finns . Om någon av etiska eller religiösa skäl inte vill delta vid skolavslutningen är det möjligt. Men vi och Alliansen anser att detta har varit en så stor del av missförstånden runt om i att vi vill säkerställa att man kan fira skolavslutningar i kyrkan. När det gäller autonomin tror jag att faktiskt kan hålla med mig, även om hon inte har möjlighet att replikera på detta. Autonomin har blivit mindre och mindre av den enkla anledningen att våra skolresultat sjunker. De nationella svenska betygen ligger kvar på samma nivå eller har ökat svagt. Men när vi jämför internationellt dyker våra resultat i alla undersökningar. Detta gör att vi politiker känner oss osäkra på om de verkligen klarar av att hantera detta. Då blir resultatet att man går in och detaljstyr. Det är inte svårare än när man har barn hemma. Så länge de sköter sig och allting funkar låter man också reglerna vara ganska enkla. Men när vi märker att det inte fungerar längre, när vi märker att lärarna och skolorna producerar dåligt och när vi ser att skolresultaten sjunker gör alla dessa saker att vi politiker mer och mer går in och detaljstyr. Jag hoppas verkligen – det tror jag att håller med mig om – att kommer att komma fram med en hel del bra lösningar. Jag är den förste att sätta mig vid bordet tillsammans med alla andra partier, lägga upp all politik på bordet, rensa bort alla saker som vi absolut inte kan komma överens om och sedan röstar vi om det som ligger i den hög vi är överens om. Det var precis det som gjorde 1985. Oavsett vem som vinner val ligger detta kvar. Det ger en trygghet för lärarna, för eleverna, för föräldrarna, för friskolorna och för alla olika enheter som finns runt omkring. 112 (MP): debatterar vi ett stort antal motioner om skolans framtid och utveckling. Det handlar bland annat om läraryrkets status, digitaliseringen av skolan, fristående skolor, idrott och hälsa med mera. Beträffande skolan har vi i en vision där varje elev, oavsett bakgrund, får möjlighet att utvecklas. I skolan ska varje barn få redskapen att lära, läsa, skriva, räkna, skapa, samarbeta och tänka fritt. Skolan ska präglas av förtroendefulla relationer, och varje elev ska ges inflytande över sin studieväg och skolmiljö. Skolan ska helt enkelt vara en plats där elevens naturliga lust att lära utvecklas. För att kunna förverkliga detta och föra den svenska skolan framåt har vi i den rödgröna regeringen tillfört skolan stora medel och aviserat förändringar. Den rödgröna regeringen har tre huvudprioriteringar när det gäller skolan. Den första är att höja kunskapsresultaten genom att erbjuda varje elev det som hen behöver och på ett tidigt stadium. Det andra är att satsa på läraryrket. Och det tredje är att åstadkomma en likvärdig och jämlik skola. För dessa prioriteringar har vi tillfört detta år. För att satsa på läraryrket genomför vi många reformer. En av dessa reformer är ett stimulanspaket för att höja lärarlönerna. Genom detta år kan vi bidra till att många lärare får höjda löner. Det är ett viktigt steg för att göra läraryrket mer attraktivt. Detta gör vi jämsides med satsningar på karriärtjänster och med satsningar för bättre arbets- och utvecklingsvillkor. Vi fortsätter att satsa på att bredda och utveckla lärarnas kompetens genom anslag på . Vi satsar för att göra det mer attraktivt att utbilda sig till speciallärare och specialpedagog. Vi satsar på fortbildning för skolchefer. Vi gör allt detta för att utveckla den svenska skolan. Regeringen har avsatt för att huvudmännen ska kunna öka antalet anställda i lågstadiet. Därmed får lärarna mer tid för varje elev. Detta i sin tur kan bidra till att höja kunskapsresultaten och till att skapa en mer jämlik skola. Vi satsar för att bidra till mindre barngrupper i förskolan. Elevhälsan ska prioriteras och får . Vi satsar på extra läxhjälp. Vi satsar på lov- och sommarskola. Vi satsar på upprustning av skollokaler och så vidare. Vi vet alla att bra fritidshem kan bidra till högre kunskapsresultat och jämlika livschanser för alla elever. Vi vet att personaltätheten i fritidshemmen har minskat. För att stödja fritidshemmen satsar regeringen , i huvudsak för att öka personaltätheten i fritidshemmen men även för att på andra sätt öka kvaliteten i fritidshemmen. Vi har tillsatt en skolkommission med uppgift att komma med förslag som syftar till att höja kvaliteten i den svenska skolan. En annan viktig fråga är den så kallade läsa-skriva-räkna-garantin som vi har aviserat. Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska utreda just detta. Allt detta gör vi för att se till att våra elever får det bästa stöd som de behöver och för att den svenska skolan ska ha en hög kvalitet. Några av de frågor som berörs i detta betänkande handlar om det fria skolvalet. En motion handlar om att utreda förutsättningarna för att se över kösystemet till skolor. En annan motion handlar om att tvinga alla föräldrar att välja en skola. En tredje motion handlar om att närhetsprincipen ska gälla även fristående skolor och så vidare. För oss i har det varit viktigt att föräldrar får möjlighet att välja skola för sina barn. Det är en valfrihetsreform som vi har bejakat. har flera kritiska röster höjts om att det fria skolvalet har en baksida, nämligen att det riskerar att öka skillnaderna mellan skolorna. Vidare har det framkommit kritik om att det fria skolvalet kan inverka negativt på likvärdigheten i den svenska skolan. som det är viktigt att värna om det fria skolvalet är det angeläget att vara lyhörd för de kritiska synpunkterna. Just därför kommer att titta närmare även på dessa frågor. Det är viktigt att vi inväntar kommissionens förslag och överväganden. Några andra frågor som tas upp i detta betänkande är olika motioner om fristående skolor, övertagande av nya skolor, kontroll av skolor med mera. Utgångspunkten för politik när det gäller fristående skolor är att skolor ska drivas med passion för utbildningsuppdraget och inte drivas i vinstsyfte samt att eventuellt överskott som en skola får ska återinvesteras. tillsatte regeringen en särskild utredare som har i uppdrag att utreda förutsättningarna för den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster och föreslå hur den bör regleras. Det är viktigt att vi inväntar utredningens förslag och överväganden innan vi går in på förändringar när det gäller huvudmannaskap och förändringar av friskolornas villkor. En av den rödgröna regeringens första uppgifter var att ge i uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. Strategierna ska bidra till att öka måluppfyllelsen och likvärdigheten. Detta var något som Alliansen hade misslyckats med under åtta års tid. lämnade ett förslag på en nationell strategi för skolans digitalisering. En viktig del i detta är att se till att personal har adekvat digital kompetens och ges utbildningsinsatser. Med anledning av detta och de förslag som har aviserat pågår det nu ett beredningsarbete i . Jag menar att vi bör vänta in det. Jag hade egentligen tänkt sluta här genom att yrka bifall till reservation 65. Men jag kan inte låta bli att fortsätta, för en talare hycklade och en talare ljög här i talarstolen. En talare ljög och sa att det nu ska bli möjligt att sjunga i skolan. Det är redan tillåtet att sjunga i skolan! Det är redan möjligt att sjunga på skolavslutningar. Man ska inte ljuga. En annan talare hycklade om att vi – oj, oj, oj – tar 100 miljoner från anslaget till specialpedagogik. Det var en moderat ledamot som gjorde det. Man förfasade sig över att vi tar 100 miljoner – men själv minskar man anslagen till utgiftsområdet med 3,2 miljarder. Man förfasar sig alltså över 100 miljoner men ger 3,2 miljarder mindre till utgiftsområdet utbildning. Det är att hyckla. Jag hoppas att vi från talarstolen ska föra ett sansat samtal baserat på våra utgångspunkter i stället för att ljuga och hyckla. (forts. § 14) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU16 Interparlamentariska unionen (IPU) Kammaren biföll utskottets förslag. UU17 Den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UfM) Kammaren biföll utskottets förslag. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU35 Förmedlingsavgifter vid kortbetalningar Kammaren biföll utskottets förslag. CU18 Ett effektivare förbud vid bristande kreditprövning Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Bekämpande av Daish i och ) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 73 M, 46 SD, 24 MP, 20 C, 14 KD 2: 19 V Avstod: 16 L Frånvarande: 15 S, 11 M, 2 SD, 1 MP, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Skydd för minoriteter och frågor om autonomi eller självständighet) 2. res. 4 (L) 3. res. 5 (KD) 16 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 72 M, 24 MP, 20 C, 18 V 4: 1 V, 16 L Avstod: 46 SD, 14 KD Frånvarande: 15 S, 12 M, 2 SD, 1 MP, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 4 (Erkännande av folkmord i och ) 2. res. 6 (SD, L, KD) 79 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 70 M, 24 MP, 20 C, 19 V 6: 3 M, 46 SD, 16 L, 14 KD Avstod: 1 M Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 1 MP, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 6 (, , fredsprocessen och erkännandet av som stat) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 8 (SD) 3. res. 9 (C) 46 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. 46 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 74 M, 25 MP, 16 L, 14 KD 8: 46 SD Avstod: 20 C, 19 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 11 (M, L, KD) 149 för res. Kammaren godkände motiveringen i res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 25 MP 11: 74 M, 45 SD, 16 L, 14 KD Avstod: 1 SD, 20 C, 19 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 7 (Erkännande av SADR som stat samt folkomröstning och humanitärt bistånd till västsahariska flyktingar) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 13 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 74 M, 25 MP, 20 C, 16 L, 14 KD 13: 1 SD, 19 V Avstod: 45 SD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. FöU10 Återställande av bestämmelse i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (En strategi för luftfarten) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 1 (M, C, L, KD) 123 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 1 M, 46 SD, 25 MP, 18 V 1: 73 M, 20 C, 16 L, 14 KD Avstod: 1 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (V) 19 för res. Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 40 M, 46 SD, 25 MP, 1 KD 2: 19 V Avstod: 1 S, 34 M, 20 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. , , , , , , , , , , och (alla M) samt (KD) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Regionala flygplatser) 2. res. 4 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 4 M, 46 SD, 25 MP, 19 V 4: 14 KD Avstod: 69 M, 20 C, 16 L Frånvarande: 16 S, 11 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - , , och (alla M) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 () 2. res. 6 (MP, S) 120 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 74 M, 46 SD, 1 MP, 20 C, 16 L, 14 KD 6: 96 S, 24 MP Avstod: 19 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 9 (Alkoholtester av piloter) 2. res. 11 (KD) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 73 M, 46 SD, 25 MP, 20 C, 19 V, 16 L 11: 1 M, 14 KD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 10 (Drönare) 2. res. 12 (M, C, L) 3. res. 13 (KD) 114 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 110 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 46 SD, 25 MP, 19 V 12: 74 M, 20 C, 16 L Avstod: 14 KD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. MJU19 Jakt och viltvård Punkt 2 (Stöd för vildsvinsrelaterade skador) 2. res. 1 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 74 M, 46 SD, 25 MP, 20 C, 19 V, 16 L 1: 14 KD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Punkt 5 (Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag) 2. res. 4 (C, M, SD) 140 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 24 MP, 1 C, 19 V, 15 L, 14 KD 4: 74 M, 46 SD, 1 MP, 19 C Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 4 L, 2 KD, 1 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. (C) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Övriga frågor om viltförvaltning och jakt) 2. res. 5 (SD) 46 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 74 M, 25 MP, 20 C, 19 V, 16 L, 14 KD 5: 46 SD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 SD, 2 C, 2 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 (forts. från § 11) Skolväsendet (forts. UbU14) 113 (M) replik: Jag måste inleda med att jag tänker rikta en utmaning till . Jag tänker utmana honom med att se om han klarar av ett replikskifte utan att han ständigt kastar fram att är allt alliansregeringens fel. Det är dags att börja ta lite ansvar själv. När nu har den ansvariga ministern skulle det vara intressant att få ett besked med tanke på det faktum att utskottet lämnar ett stort och omfattande betänkande till riksdag. Det är det största betänkandet det här . Det finns fem tillkännagivanden. Fyra av dessa har ett mycket starkt kunskapsfokus. Idrotten handlar om flera olika saker. Vi vet att barn som rör på sig också åstadkommer bättre kunskapsresultat. Det är något vi behöver jobba med. Vi vet att tioårig grundskola skulle innebära en positiv start för våra sexåringar. Ett digitalt lärarlyft är viktigt för att vi ska få lärare som på rätt sätt använder sig av modern teknik. Det behövs nationella prov som kan stödja lärandet på ett bra sätt och göra det lättare för våra lärare att använda mer tid till undervisning. Det finns ett antal punkter som regeringspartier väljer att reservera sig mot. Håll nu utmaningen i minnet, ! Varför nedmonterar och nedvärderar ni kunskaper på det sättet? Varför säger ni nej till förslagen? 114 (MP) replik: Till de flesta förslag som pratar om finns ett beredningsarbete som pågår i . Det finns utredningar, och det pågår ett beredningsarbete. Det är viktigt att inte göra hastverk. Det är huvudskälet till de flesta av reservationerna. Det pågår ett beredningsarbete, och man ska inte föregripa det arbetet. Det är huvudskälet. Sedan kan jag inte låta bli att svara på frågan om varför jag angriper Alliansen så ofta. förmådde ni inte så mycket, och då måste ni stå ut med att folk kritiserar er. Titta på den nationella strategin för digitalisering. Ni hade på er. Ni levererade ingenting. kommer ni hit och bråkar. Ni hade åtta på er. Om strategin var så viktig för er, varför levererade ni inte? Det var vi i den rödgröna regeringen som påbörjade arbetet. Det har gått vidare till , och förslag har kommit. Det finns ett beredningsarbete. Det kommer en nationell strategi för digitalisering. Det är anledningen till att vi vill gå en annan väg. 115 (M) replik: Ja, mina vänner, vi kan konstatera att han inte klarade utmaningen. Det gick helt enkelt inte att motstå frestelsen att köra som vanligt. På något sätt känner jag att det inte duger längre. Framför allt kommer det inte att duga ju närmare valet vi kommer. På punkt efter punkt är det tveksamt var står. Tycker man att idrott är klokt och förnuftigt? Varför är man emot, och varför reserverar man sig ? Det finns en rad punkter. Tycker man att nationella prov införda till 2022 duger? Vi anser från vårt håll att det inte duger. Det är alldeles för långt fram. Målet måste vara att lösa detta . För övrigt hörde jag min ärade kollega påstå att vi ljuger och hycklar. Jag tycker att vi ska hyfsa debattklimatet lite grann. Det finns naturligtvis ingen som har ljugit. Om någon har sagt att man får sjunga i skolan kanske det inte behöver kommenteras. Det är klart att vi alla vet att man får sjunga i skolan. Det var nog ingen som medvetet ljög.