prot · H30995 · 2016-04-20 00:00:00 — Däremot vill vi utifrån dessa aspekter se en utvärdering av de höjningar som har gjorts på vissa vägar. Vad gäller kompetenskrav för utryckningsförare ser vi att det är ett positivt arbete som pågår. Man vill samordna det hela så att man håller en god kvalitet på utbildningen av förare av utryckningsfordon. Men det har gått så långt att det finns ett stort problem inom ambulansverksamheten och andra utryckningsverksamheter. , till exempel, har blivit kritiserade av ambulansfacket på grund av detta. De har mycket dålig krisberedskap och dålig utrustning. Men detta beror på vinstintressen, nedskärningar och dåliga marginaler i verksamheterna. Det beror inte på chaufförernas utbildning, för de har en bra utbildning i botten. Vi vill absolut att detta ska samordnas och att det ska kontrolleras att det fungerar, men vi måste också se till att det finns marginaler i verksamheterna. Det är allvarligt att vi har ett samhälle som inte ser till samhällsnytta utan till vinst när det gäller så viktiga funktioner som att rädda liv. Detta är dock ett annat område; det är inte trafik det här handlar om. Jag vill ändå belysa att det här är viktiga frågor, men de hör alltså till ett annat område. Nya regler har tillkommit för synfältstester som gör det lättare för läkare att anmäla om en person är trafikfarlig. Det ser vi positivt på. Det är viktigt att utvärdera detta och se över det för att se om man behöver arbeta vidare på det. I övrigt står bakom utskottets förslag i betänkandet. 118 PER KLARBERG (SD): I motion 2015/16:2067 framför och att många äldre personer drabbas av demens och andra sjukdomar som allt färre läkare anmäler olämpliga bilförare till Transportstyrelsen. av de läkare som ställer en demensdiagnos anmäler patienten till Transportstyrelsen. Motionärerna yrkar på att möjligheterna att införa obligatoriska läkarkontroller av körkortsinnehavare därför ses över. Jag tänkte ta upp ett par händelser från verkliga livet. 1998 märkte vi att min pappa började bli alltmer glömsk. Jag fick ett samtal från min mamma en gång. De hade varit ute och kört bil, och hon berättade: Vet du vad som hände när vi var ute och körde bil? Vi skulle köra upp på motorvägen, och pappa var på väg att köra ut i fel körbana – i fel körriktning. Jag fick stoppa honom i sista stund. Efter min mammas bortgång 1999 märkte jag att min pappa började bli alltmer glömsk och dement. Han ringde en gång och sa att han behövde pengar. Han tillhör den generation som gick till banken för att ta ut pengar. Men han hade ett bankomatkort som jag hade fixat, och jag åkte och tog ut pengar till honom. Jag tog ut och åkte hem till honom och lämnade pengarna. Dagen pappa igen och sa: Hej, Per! Jag behöver pengar. Kan du komma och ta ut pengar och lämna till mig? Jag sa att jag hade gjort det redan dagen tidigare, och jag åkte hem till honom och letade överallt i lägenheten. Men där fanns inte de , och han hävdade att jag aldrig hade varit där och lämnat pengarna. Jag blev alltmer orolig för bilkörningen. Hur förklarar man för en person som har kört bil i hela sitt liv och som själv anser sig vara rattens mästare att han är olämplig som bilförare? Det finns ingen . Det finns inga instruktioner. En anhörig har inte rätt att ta körkortet från en annan person. fick jag ett samtal från polisen i . De sa: Kan du komma till oss på polisstationen och kvittera ut din far? Jag frågade vad som hade hänt. Kom över hit, så får vi prata om det, sa polisen. Det visade sig att min pappa skulle besöka sin syster som bodde i . Han hade varit hos henne hundratals gånger tidigare, men körde han vilse i . Han hittade inte dit. Han stannade till vid ett hus, ringde på dörrklockan och berättade att han hade kört vilse. Paret som bodde i huset tyckte synd om honom och bjöd in honom på en kopp kaffe och en macka. De märkte att han var förvirrad, så de ringde till polisen. Polisen kom och hämtade honom. Jag körde hem min far från polisstationen och behöll bilen hemma hos mig. Vid ett flertal tillfällen därefter ringde han och frågade efter sin bil. Jag måste ha bilen, sa han. Kan du komma och lämna den? Jag kommer , sa jag. Jag sköt upp det , men till slut kom jag till det oundvikliga. Jag måste ta ett allvarligt prat med min pappa. När jag träffade honom sa jag: Pappa, det finns då man är för gammal för att köra bil. Då är man olämplig som bilförare. Vad tycker du om det? Då svarade min pappa: Du, det tycker jag också. Jag tycker att jag är olämplig att köra bil. Men kan du köra mig när jag behöver transport, så löser vi det på det viset? Jag drog en lättnadens suck. Jag slapp ta denna konflikt med min far. För att rädda oskyldiga människor från att bli skadade och kanske till och med dödade i trafiken till följd av olämpliga bilförare vill och att möjligheten att införa obligatoriska läkarkontroller av körkortsinnehavare ska ses över. Jag instämmer i detta. I detta anförande instämde (SD). 119 (S): Jag vill börja med att säga till Per Klarberg att det var en mycket givande berättelse som han hade. Jag tror att vi alla känner precis samma sak när det gäller våra föräldrar. Många av oss har samma problem. Det sätt på vilket du lyckades tackla detta, Per Klarberg, var mycket bra. Det ska du ha all heder av. Jag blev mycket glad när tog upp frågan om snöskoterkörning, så att jag inte behöver vara alldeles ensam i denna talarstol att tala om det. tas snöskoterkörning äntligen upp i motioner. Denna fråga är mycket viktig för många människor, framför allt i norra , i inland och ganska långt ned till och så vidare. Men när man kommer längre söderut, där de stora befolkningskoncentrationerna finns, är detta en icke-fråga. Det går inte att köra snöskoter i eller i , inte speciellt ofta i alla fall. Det innebär inte att detta inte är en viktig fråga. För väldigt många människor handlar detta om en frihet, en möjlighet att komma ut i naturen och väldigt långt ut i naturen för att där kunna idka friluftsliv – kunna fiska och göra annat. talade tidigare om hajar. Han sa att åtta människor blir dödade av hajar. Då kan jag säga att bara har tre människor dött i snöskoterolyckor i . Det är allvarligt när det händer sådana olyckor. Det är allvarligt för oss i hela landet när människor omkommer i trafikolyckor. Jag tycker att snöskoterfrågorna är felaktigt organiserade i . Snöskotern borde vara, precis som all annan trafikverksamhet, en del av det som sysslar med och en del av det som har under sin jurisdiktion när man har all annan infrastruktur och alla andra trafikfrågor där. Men så är det inte , utan det är och som har hand om dessa frågor. Man ser alltså egentligen snöskotern som ett miljöproblem. Så är det inte . Det var kanske det tidigare, men så är det inte . Det finns miljöfrågor som är kopplade till detta, och på samma sätt som med biltrafiken kan man se till att de expertmyndigheter som finns uttalar sig i dessa frågor. Som jag sa dödas eller skadas flera människor svårt inom snöskotertrafiken. Jag tycker att det borde ingå som en del i nollvisionen att ingen ska omkomma i snöskoterolyckor heller i . Vi borde få en bättre tingens ordning där. Naturligtvis kan man säga att det traditionellt har funnits problem med alkohol och skoterkörning. Det var så tidigare. Det var inte så himla noga om man tog en öl eller två och körde snöskoter. Det ansågs ingå, så att säga. Men så är det inte längre. Framför allt bland de yngre är det inte så längre. Det beror mycket på den utbildning som man har haft av skoterförare. Det innebär att detta problem har minskat betydligt. Men problemet finns trots allt där, och det måste man uppmärksamma, på precis samma sätt som det finns inom bilkörning. Precis som när vi talar om alkobommar, alkolås och andra åtgärder gäller detta även snöskoter. Det finns inga vägar för snöskotrar. Snöskoterns vägar är de snöskoterleder som dras upp av i många fall ideellt arbetande människor. Finansieringen av dessa leder är ett mycket stort problem . På vissa håll i har man betalleder. På andra håll har man kommuner som betalar detta. Men ingenstans fungerar det förträffligt bra, med några få undantag. Här skulle vi behöva ha en sådan ordning att snöskoterägarna själva och besöksnäringen är med och finansierar ett stomnät av snöskoterleder runt hela . Det tror jag är den enda framkomliga vägen. Besöksnäringen är också en stor användare av snöskotrar . Många besöksnäringsföretag lever faktiskt på att ha snöskoterkörning i sitt utbud. I har vi det som kallas för fri körning av snöskoter. Man behöver inte köra på en led. Kravet är inte att man får köra bara på leder i . Men man måste köra på leder under vissa förhållanden, vilket är en självklarhet. Så är det inte i , och så är det inte i . I är snöskotertrafik i princip förbjuden. Där håller man nu på att titta lite närmare på att införa leder, och det är en fråga i . I har man snöskoterleder som man får köra på. Som har påpekats i några motioner måste man i ha ett körkort för att få köra snöskoter. Där måste jag rätta . Så är det inte i . Här har man förarbevis som inte finns med i vårt körkortssystem. Det är därför som vi egentligen har ett problem mellan och . Den vill att våra förarbevis ska gälla där och trycker på om det. Men den norska regeringen vill inte det. Men om ni andra kan skriva den här motionen i norska tror jag att det skulle vara mycket mer värt än att skriva motioner om det i för att få den att ta till sig detta. Vi trycker nämligen på i denna fråga. Så är det. Man kan vara för teknikutveckling och motståndare till att trafikfarlig teknik och kommunikationsutrustning ska få användas under bilkörning. Det vill jag bara ha sagt med anledning av diskussionen som var här tidigare om handhållen mobiltelefon och så vidare. Det går att utforma en lag så att den driver på ny teknik men förbjuder sådant som är farligt. Det måste man komma ihåg. Alla poliser som jag har talat med har sagt att den förändring som den förra regeringen gjorde när det gäller förordningen på detta område är långt ifrån tillräcklig. Det är helt enkelt ingenting som man kan använda. Men det kommer, var lugna. Vi är på väg framåt i denna fråga också. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 120 (M) replik: Jag håller med om mycket av det som tog upp. Det var ett fint anförande för snöskoterns väl och ve i vårt rike. Vi är nog helt överens om det mesta där. Det finns, som sagt, inga uppenbara skillnader mellan Socialdemokraterna och allianspartierna när det gäller snöskoterpolitiken. Det kan man också tycka är bra. Men alliansyrkandet som hanteras i detta betänkande – om jag får återgå till det – handlar om att ge regeringen ett uppdrag att lösa den tvist som vi har med . Denna tvist har pågått under . efter att Alliansen förlorade regeringsmakten hände en olycka till. Det var att då vägrade att erkänna svenska förarbevis i , trots att erkänner norska förarbevis i . Det är detta som alliansyrkandet handlar om. Vi vill bara skicka med er att det hade varit bra om ni hade anslutit er till detta och gett regeringen detta uppdrag. Det har tagit . På alla andra områden erkänner vi varandras förarbevis, körkort och annat i de flesta demokratiska länderna i världen. Att regeringen därför under denna långa tid inte har lyckats lösa tvisten med är lite anmärkningsvärt. Det är som har ansvaret. Det tycker vi att hon borde ta. Därför hade det varit på sin plats med ett skarpt tillkännagivande från för att faktiskt ta tag i och lösa frågan. 121 (S) replik: Som jag sa är det inte norska förarbevis utan norska körkort. Det är det som är problemet – att har körkort och vi förarbevis. Det är det inte godtar som körkort. Det är där tvisten ligger. Jag tycker att det är felaktigt. Jag tycker att skulle godkänna våra förarbevis, för vi har en väldigt bra förarbevisutbildning som genomförs. Det gäller visserligen från , och jag kan tänka mig att man i möjligen har synpunkter på det – att man är för ung för att få köra snöskoter då. Jag vet inte riktigt hur de norska reglerna för körkortet ser ut. Men kom ihåg att det är den norska regeringen som inte vill detta. Den vill det. Den trycker på, och den har tagit upp det. Det har tagits upp i samband med , bland annat. Man försöker få den norska regeringen att komma till en bättre slutsats. Jag antar att vi måste byta regering också i och få tillbaka den gamla socialdemokratiska regeringen där för att någonting ska hända. Den nuvarande regeringen verkar inte vilja göra någonting åt detta, så det kanske vore på sin plats. Jag antar att ni har goda kontakter med era norska kollegor, precis som vi har, och att ni framför frågan via det norska så att vi den vägen kan komma till en bättre tingens ordning. 122 (M) replik: Vi ska inte förlänga debatten alldeles ofantligt; det är andra utskott som väntar. Jag kan i stället konstatera att jag tror att det vore olyckligt att byta ut den norska borgerliga regering den norska befolkningen har röstat fram. Det vore kanske bättre att byta ut den , och det kanske skulle gå lite snabbare. Men vi önskar er som sagt lycka till i detta arbete. Vi hade sett fram emot att ni hade biträtt oss i önskemålen om att ge regeringen det här uppdraget. 123 (S) replik: Regeringen har redan uppfattat uppdraget, och regeringen jobbar redan med frågan. Ett tillkännagivande hade därför, precis som så många tillkännagivanden från den borgerliga oppositionen i trafikutskottet, varit ett slag i luften. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) § 14 om rehabiliteringsgarantin betänkande 2015/16:SfU13 om rehabiliteringsgarantin (skr. 2015/16:109) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 19.) betänkande 2015/16:KU19 124 (V): Vi ska nu diskutera ett betänkande som behandlar 17 olika motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Det rör flera olika frågor, bland annat regional nyhetsbevakning, tillgång till nordisk tv, evenemangslista, begränsad reklamtid, tv-sänd alkoholreklam och grundlagsskydd för public service. I vanlig ordning, skulle jag nästan kunna säga, avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden som behandlas. Det betyder dock inte att utskottet tycker att alla förslag är dåliga. Till exempel finns det några motionsyrkanden som handlar om behovet av att stärka den regionala nyhetsbevakningen, och utskottet tycker precis som motionärerna att det är viktigt att det finns en journalistisk närvaro i hela landet. Speciellt i glest befolkade delar av landet kan vi se att närvaron av journalistisk verksamhet minskar – tidningar läggs ned, det är problem med distributionen och så vidare. Det är förstås inte bra. Ett demokratiskt samtal bygger på att vi alla kan få tillgång till medier och en bra nyhetsbevakning. Men för tillfället pågår det flera utredningar som på olika sätt berör det här området, bland annat som analyserar behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet som det ser ut upphör. Utgångspunkten för analysen ska vara de demokratiska utmaningar som följer med den medieutveckling vi ser och den förändrade medieanvändningen. Fokus ska vara att en ska ha tillgång till allsidig information och kunna vara demokratiskt delaktig i samtalet oavsett var i landet en bor. Motionerna avstyrks alltså för att det redan pågår utredningar och för att utskottet vill att de ska få jobba färdigt och presentera sina förslag innan vi fattar nya beslut i de här frågorna. Ett annat exempel på det är förslaget om evenemangslista, där det redan finns ett arbete som pågår. Det finns ett förslag som bereds i , och utskottet avstyrker därför motionen eftersom vi inte tycker att det ska vidtas ytterligare åtgärder just för tillfället. Jag delar utskottets uppfattning vad gäller alla avslagsyrkanden – utom i ett fall. Det gäller uppfattningen att själva public service-uppdraget behöver ett grundlagsskydd. menar att man behöver skydda själva existensen av public service. Innehållet i public service får inte styras, och public service-företagen ska stå för en opartisk samhällsinformation; det är alldeles solklart. Men det finns inget skydd för själva uppdraget, alltså tillgången till opartisk samhällsinformation, nyheter och så vidare via radio och tv. Vi menar att grundlagsskyddet behöver utformas så att det hindrar att själva public service-uppdraget inskränks. Däremot tycker vi att det bör kunna utvidgas. uppfattning är att det bör utredas hur ett sådant grundlagsskydd ska utformas, och därmed yrkar jag bifall till reservationen. 125 (S): Detta är ett motionsbetänkande med motioner från allmänna motionstiden, och mediepolitiken är verkligen i fokus i debatten. Det är bra. Regeringen har precis som sa tillsatt en medieutredning, och det pågår också mer utredningsarbete. Människor i har rätt till nyheter i hela landet, om hela landet och från hela landet. behandlade vi regeringens proposition om presstödet. Det blev förbättringar för pressen. De digitala upplagorna får också räknas in. Ett annat beslut vi tog då var att vi vill se en sänkning av reklamskatten, och det finns nu aviserat . Vi har en regering som går från ord till handling, och det händer positiva saker. Även det särskilda stödet för att tidningar ska kunna bedriva teknikutveckling, just för att möta fler människor som kan läsa dem, kommer att komma igång . kommer de första ansökningarna att behandlas i . fyller tryckfrihetsförordningen , men hur fritt är ordet egentligen? har ju halkat ned på den listan, fick vi höra på nyheterna . Det fria ordet hotas av ständigt hat och ständiga hot. Hat och hot har blivit en obehaglig och högst närvarande del av en journalists vardag, och det är naturligtvis någonting som är det verkliga hotet mot mediesamhället. Det finns det en särskild diskussion om i betänkande KU18, som vi också debatterar . Frågorna när det gäller utvecklingen av mediesamhället är många. Den är inte bara en fråga för KU och kulturutskottet utan egentligen för hela vårt samhälle. Det handlar om infrastrukturen och om hur vi lär unga människor – och kanske också vuxna människor – källkritik. Det handlar om hur vi motar hatet och hoten för att just behålla det fria ordet och ett samtalsklimat som är rimligt. Vi måste vara noggranna och se hur vi med politiska medel kan understödja ett gott journalistiskt arbete i hela landet. Jag känner mig väldigt trygg när det gäller public service. En absolut majoritet av partier vill värna ett starkt och oberoende public service; det är som svävar på målet och tycker att det väl egentligen inte är så nödvändigt. Utanför vårt hus är dock debatten kreativ och bred om vad som borde få kallas public service och vilka som borde få göra anspråk på public services anslag. Det är inte en fråga för debatten här , men det kan möjligtvis bli en fråga för debatten framgent. Det pågår som sagt utredningsarbete både om evenemangslistan och om mediesamhället för framtiden. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och alltså avslag på samtliga motioner. 126 (M): Jag räcker upp handen och erkänner att jag har ett beroende. Jag är beroende av nyheter. Det finns en benämning på det, en engelsk sådan, newsaholic. Direkt när jag vaknar och öppnar ögonen sträcker jag ut handen efter mobilen eller Ipaden och skannar internationella, lokala och sociala medier. Morgonen fortsätter med att jag läser pappersupplagorna av lokaltidningarna och har nyhetsprogrammen på tv i bakgrunden. Under resten av dagen när jag detta beroende av TT-flash och ständiga uppdateringar via mobilen eller datorn. Detta beroende är jag på intet sätt ensam om. Det delar jag med många i vårt nyhetstörstande och upplysta land, inte minst i den här byggnaden. Och tillgång till fria, heltäckande och allsidiga medier är ju grundbulten i vårt demokratiska samhällssystem och av absolut vikt att slå vakt om. betänkande nr 19 hanterar ett antal motioner som berör just massmediefrågor, såsom villkor för nyhetsbevakning i hela landet, särskilt i en utveckling av en alltmer dominerande digital miljö, distribution av tidningar, presstöd, reklam, nordiska samsändningar och så vidare. Jag kommer att uppehålla mig vid några av de frågor som lyfts fram i motionerna. I takt med utvecklingen av den digitala miljön har förhållandena för vad vi lite vanvördigt kallar gammelmedier förändrats. Minskade upplagor och reklamintäkter, högre tryck- och personalkostnader och stora tekniska investeringar, bland annat, har inneburit nedläggningar av tidningar och nedskärningar i den journalistiska närvaron runt om i landet. Det här är självklart en utveckling som vi måste tackla genom en balanserad politik som tar hänsyn till den tekniska utvecklingen, medborgarnas mediekonsumtion, geografiska förutsättningar och faktisk tillgång. Allianspartierna i har genomfört ett antal besök runt om i landet på lokalredaktioner för att med dem som jobbar i branschen direkt dryfta de problem och utmaningar som jag just räknat upp och som flera av motionärerna också lyfter upp i sina motioner. Både den förra och den nuvarande regeringen har tillsatt olika utredningar för att se på hur man bäst ska väga in alla komponenter i den framtida medieutvecklingen. I avvaktan på att regeringen återkommer till med förslag avstyrks i detta läge alla motioner. Vi i har i det arbetet tillskrivit regeringen om ett antal saker, bland annat om en ny försöksverksamhet vad gäller samdistribution av tidningar och post, ett stegvist avskaffande av reklamskatten och en ökning av stödet till lågfrekventa tidningar. Jag har även ett annat beroende. Jag är nordist i själ och hjärta och har haft den stora glädjen att ha fått leda ett av utskotten i . Där har frågan om möjligheten för medborgare att följa våra respektive länders tv-kanaler, som lyfts fram i en av motionerna, länge varit livligt debatterad, och det är en fråga som jag verkligen kan sympatisera med. Träning i de nordiska språken, en större förståelse för varandra och vad som sker i de nordiska länderna är alla viktiga parametrar i utvecklingen av vår nordiska gemenskap. Dock är det inte så lätt snutet ur näsan som man skulle kunna tänka sig med fri tillgång till varandras tv-kanaler. Frågor om både upphovsrätt och ekonomisk försvarbarhet uppkommer. Man har därför från sida rekommenderat ministerrådet att utarbeta en strategi på medie- och upphovsrättsområdet som ska presenteras under det här året. Det ser jag fram emot och kan tipsa om att det går alldeles utmärkt att lägga till ett nordiskt tv-utbud i valet av digitala tv-kanaler. vill jag med några ord beröra reservation i betänkandet. Den gäller den del i motionen från samma parti om att grundlagsskydda public service, som berättat, eller statliga medier för att, som det står i motionen, ”befolkningen i via public service ska kunna få opartisk samhällsinformation, nyheter och smalare program …”. Förutom att motionärerna, om jag ska vara lite elak, implicit kan mena att andra än statliga mediers opartiskhet kan ifrågasättas lyfter motionärerna upp händelser i som ett exempel. Där lades public service-företaget , Elliniki Radiofonia Tileorasi, ned 2013 av den dåvarande regeringen med anledning av att företaget var ineffektivt och dyrt. var ju vid – och är fortfarande, fast inte lika allvarligt – mitt uppe i en finanskris och behövde se över sina finanser. Men just vad gällde ERT var ineffektiviteten och också tilliten till detta public service-företag ganska låg. Det bekräftades av många som jobbade inom företaget och sedermera lämnade det. När det gäller public services oförvitlighet kan man lyfta fram ett annat land där landets public service får kosta i princip hur mycket som helst, och som är mycket effektivt i att föra fram statliga nyheter eller, vad vi kallar det, desinformation och propaganda, nämligen . Med detta vill jag bara ha sagt att för att medier är statligt ägda och, enligt förslag om de skulle få sin vilja igenom, därmed grundlagsskyddade betyder det ju inte i sig att samhällsinformationen är opartisk.