prot · H40936 · 2016-11-29 00:00:00 — Det är som sagt angelägna frågor att hantera. Vi måste försöka komma fram till en bättre fungerande marknad. Vi har en utredning som har lagt fram sina förslag. Det var ganska uppenbart redan när utredningen kom att det fanns avvikande meningar från branschens sida. Man ansåg från branschens sida att det finns andra alternativ. Det är såklart sådana frågor som vi nu måste väga mot varandra. Utredaren föreslog tydligt ett skriftlighetskrav. Det skulle göra att man som konsument skulle få en betänketid, en andra chans att fundera igenom erbjudandet, se om det är ett erbjudande som man tycker är intressant och kunna jämföra det med andra alternativ för att få en bättre grund att stå på när man fattar sina beslut. Jag kan dela uppfattning att det nu finns moderna metoder att använda vid ett skriftlighetskrav, så att det fungerar effektivt och utan långa ledtider. Vi kan ju använda både sms och e-post samt även andra elektroniska kommunikationsvägar. Det finns också identifikationsmöjligheter som man kan använda sig av. Det var detta som var huvudförslaget från utredningen och som vi nu bereder vidare inom Reger-ingskansliet. Ett förslag var också att man skulle ge i uppdrag att föra en dialog med näringslivsföreträdare när det gäller Nixreglerna. har redan tagit det vidare och det pågår nu en sådan dialog, vilket jag välkomnar. Man sa också att man tycker att skulle ges i uppdrag att verka för att informationen om Nix görs lättillgänglig. Det är jag övertygad om att också arbetar med, så att det blir tydligt för konsumenterna hur det systemet kan användas. Vidare föreslog man att sanktionssystemet bör ses över, och det har regeringen som sagt redan hanterat. Vi har gett möjlighet till att meddela förbud utan näringsidkarens godkännande. Däremot ansåg utredningen inte att det var en god idé att införa krav på samtycke på förhand för att man ska bli uppringd – det som brukar kallas opt in – vid marknadsföring på telefon. Anledningen till att utredningen landade där var att man ansåg att det var för ingripande i avtalsmöjligheterna och att det helt enkelt skulle göra att telefonen blev otillgänglig som marknadsföringskanal helt och hållet. Detta får vi analysera i samband med att vi bereder de här frågorna, men det var detta som utredningen tydligt kom fram till. Utredningen föreslog också att det inte ska införas någon skyldighet i lag för näringsidkare att spela in säljsamtal. Man konstaterade att det redan görs i stor utsträckning men att det som alternativ till skriftlighetskrav inte är tillräckligt. Utredningen landade i en tydlig slutsats att skriftlighetskrav är att föredra eftersom det ger konsumenten en andra chans till reflektion. Vi måste såklart hantera de ofta komplicerade frågor som uppkommer när man ska stifta lag och reglera områden, och här rör det sig om många komplicerade frågor. Vi försöker också inhämta erfarenhet från andra länder, som har infört lite olika system och har olika avgränsningar i sin lagstiftning. Självklart tittar vi på hur andra länder har löst denna problematik eftersom liknande förutsättningar gäller i många länder, och då kan vi lära oss av de länder som redan har vidtagit åtgärder. Regeringen ser absolut behovet av att få denna marknad att fungera bättre. Vi arbetar så skyndsamt vi kan med att få fram bättre regelverk och bättre skydd för konsumenterna när det gäller telefonförsäljning. Det är ett viktigt och högt prioriterat område. 34 (V): Jag tackar ministern för en bra debatt. Jag ser fram emot en förstärkning av konsumentskyddet i samband med telefonförsäljning. Mycket tid har gått förlorad med alldeles för många lurade konsumenter som följd. brådskar det att få till ett beslut om förslag om skriftlig bekräftelse. Något annat vore att svika de konsumenter som framgent riskerar att råka illa ut, inte minst äldre personer med funktionsnedsättningar och de med begränsade kunskaper i svenska. Låt även oss konsumenter själva avgöra om vi vill bli uppringda av en telefonförsäljare eller inte och inför ett omvänt Nixregister. Det är mina medskick till ministern. Tack för debatten! 35 Statsrådet (MP): Jag tackar för debatten. Det är bra att dessa frågor lyfts upp och hålls aktuella. Alla försäljningskanaler ska fungera till konsumentens bästa. Vi konsumenter ska vara nöjda när vi nås av marknadsföringsbudskap oavsett vilken kanal det är i. Det är uppenbart att det finns extra stora problem i telefonförsäljningen – problem som inte finns i andra kanaler. När man via enkäter får besked om att av konsumenterna vill bli uppringda av telefonförsäljare och är positiva till detta är det en varningsklocka. Den ringer redan hos och och borde också ringa hos den privata marknaden om att här krävs åtgärder. Vi arbetar intensivt med detta. Vi har en bra utredning som har kommit med konstruktiva förslag. Beredningen pågår, och vi väger de olika svårigheter som ofta uppkommer när det ska införas olika typer av reglering. Jag är positiv och säker på att vi kommer att få fram en väl fungerande reglering som gör att denna marknad fungerar bättre . Att fortsätta att ha en marknad som fungerar dåligt och där konsumenter uppenbart hamnar i kläm är inte ett acceptabelt alternativ, utan här krävs förbättring. Regeringen kommer att vidta åtgärder, men jag hoppas att också branschen verkar aktivt för att sanera denna marknad så att den fungerar till konsumenternas fromma snarare än att riskera ekonomi och kundnöjdhet. Det här är ett viktigt område för förändring. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2016/17:119 om AP-fondernas investeringar i det ockuperade 36 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag avser att agera för att AP-fonderna ska dra tillbaka sina investeringar i och och i fortsättningen inte investera i företag med verksamhet i det ockuperade . Vidare undrar om jag har för avsikt att uppmana svenska företag att varken investera eller bedriva verksamhet i det ockuperade . AP-fonderna styrs genom lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder, AP-fonder, och det är styrelsen i respektive AP-fond som är ansvarig för förvaltningen av fondmedlen och fondens verksamhet. I lagen om allmänna pensionsfonder framgår att AP-fonderna i sin placeringsverksamhet ska ta hänsyn till miljö och etik, dock utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Regeringen ansvarar för att utse styrelseledamöter i fonderna och att utvärdera förvaltningen av fondmedlen i den skrivelse som överlämnas till . Regeringen varken kan eller får därmed ha synpunkter på enskilda placerings- eller förvaltningsbeslut som AP-fonderna fattar. I likhet med andra statliga myndigheter ska fonderna följa tillämplig lagstiftning och praxis. I sammanhanget bör dock uppmärksammas att AP-fonderna genom sitt etikråd för dialoger med utländska bolag som kan kopplas till kränkningar av de internationella konventioner som har ratificerat. Därför förutsätter jag att AP-fonderna även i detta fall har agerat i linje med sina etiska åtaganden. Vad gäller svenska företag i övrigt förutsätter jag att de följer relevant lagstiftning och tar sitt ansvar för en hållbar utveckling. 37 (V): Jag tackar ministern för svaret på min interpellation om AP-fondernas investeringar i det ockuperade . är ockuperat av . Det är en ockupation som av den i har bedömts vara rättsvidrig. har försökt genomföra en avkoloniseringsplan för . Den accepterades 1991 av både Polisario och och innebär bland annat att en folkomröstning ska äga rum. Men har lyckats förhala och sabotera processen. Det är en katastrof att omvärlden har låtit ockupationen pågå . har systematiskt plundrat det ockuperade på naturtillgångar – helt mot folkrätten eftersom de inte kommer det västsahariska folket till del. har en av världens rikaste fosfattillgångar. Den stora energislukande fosfatgruvan drivs sedan ockupationen av den marockanska staten. Även fiskfabrikerna i El-Aaiún och Dakhla samt de enorma växthusen utanför Dakhla är mycket energikrävande. Vinsterna från dessa västsahariska naturtillgångar och produkter hamnar i marockanska fickor. FN:s dåvarande undergeneralsekreterare för rättsliga frågor, , slog 2002 fast att utvinning av naturresurser från strider mot folkrätten så länge de inte kommer det västsahariska folket till del eller sker med deras medgivande. , som var årets värd för , marknadsför sina projekt inom grön energi utan att nämna att de genomförs på ockuperat område. Två av fem planerade vindkraftsparker kommer nämligen att byggas i det av illegalt ockuperade . Det är vindkraft som i huvudsak ska använda för att driva fosfatfabriken och fortsätta med sin plundring av naturtillgångar. I en ny rapport från Watch framkommer det att 22 vindkraftverk som tidigare byggts av det tyska företaget har bidragit av den energi som behövs för utvinningen av icke förnybara mineraler från , främst fosfat. Tyska och italienska är de utländska företag som är mest involverade i vind-energiproduktion på ockuperat område. Svenska Fjärde och Sjunde AP-fonden har aktier i dessa företag. Utländska företag bidrar till att ockupation av befästs och att västsaharierna plundras på sina naturtillgångar. Det är allvarligt att svenska pensionspengar är med och finansierar folkrättsbrott. De utländska företagens investeringar i det ockuperade bidrar dessutom till att förhindra att FN-processen för ett fritt får en lösning. Svenska pensionspengar bör inte finansiera exploatering av naturresurser. Regeringen kan inte vara passiv i denna fråga utan bör uppmana AP-fonderna och andra svenska investerare att inte investera i infrastruktur eller annan verksamhet på ockuperat område, precis som redan gjorts i och . 38 Statsrådet (MP): Det är viktigt att klarlägga hur det svenska pensionssystemet fungerar innan vi diskuterar själva sakfrågan i denna interpellationsdebatt. Vi har en fastslagen struktur för hur svenska pensionspengar ska förvaltas. AP-fonderna, de buffertfonder som finns i pensionssystemet, förvaltas i enlighet med lagstiftning. Det är lagstiftningen som styr deras verksamhet och inte regeringen genom direkt påverkan i investeringar. I lagstiftningen slås också fast kriterier för miljö och etik och att man ska ta hänsyn till miljö och etik i sina placeringsbeslut. Det står också att det inte ska stå i konflikt med avkastningskravet. I modern förvaltning visar det sig inte vara en konflikt, utan tvärtom ser vi att investeringar i det som är hållbart och som leder till exempelvis minskad klimatpåverkan också är lönsamt. Det är glädjande att det finns stöd för att agera ännu mer kraftfullt för att minska våra hållbarhetsproblem både socialt och miljömässigt. Regeringen har haft en hög ambition när det gäller att se till att det finns ett starkt stöd för AP-fonderna i fråga om att fortsätta att driva en ännu mer aktiv inriktning för att värna både social och miljömässig hållbarhet. Därför tog vi fram ett nytt förslag om styrningen av AP-fonderna. Tyvärr fanns det ingen enighet om förslaget i Pensionsgruppen. Förslaget hade inneburit att vi hade höjt ambitionsnivån rejält när det gäller hållbarhetsaspekter i förvaltningen och bland annat krävt att pensionsfonderna ska göra ansvarsfulla investeringar. pågår ett arbete inom AP-fondsstrukturen, där man har arbetat med hållbarhetsproblem på ett sätt som är ganska banbrytande och där och de svenska AP-fonderna i många stycken varit föregångare för de internationella marknaderna. Man har till exempel haft en samverkan i , där man har fört en dialog och tittat gemensamt på vilka konventioner som har ställt sig bakom och hur frågor om investeringar kan hanteras, så att det inte investeras i bolag som bryter mot de konventioner som har ställt sig bakom. I pågår också en dialog med utländska bolag som kan kopplas till kränkningar av internationella konventioner som har ställt sig bakom. Man försöker dels få bolag att åtgärda problem, dels se till att bolagen antar förebyggande policyer och processer för att hindra framtida kränkningar av sådana konventioner. Man använder direkt dialog med bolag som ett verktyg för att få till stånd en förändring, men man arbetar också genom att samverka med andra investerare och lägga fram aktieägarförslag på bolagsstämmor för att sätta extra tryck bakom sina möjligheter att påverka. Man kan även agera genom medierna för att föra en dialog på en högre nivå. Om dialogen inte leder till önskad förändring hos bolagen kan , som en sista utväg, rekommendera AP-fonderna att utesluta bolaget. Det finns processer som pågår och där man försöker hantera denna typ av frågor. Jag utgår från att man för en dialog även om dem. När det gäller har i sin analys fokuserat på bolag som på olika sätt kan kopplas till utvinning av mineraltillgångar från . Målet för dialoger är att få bolagen att antingen upphöra med utvinning eller köp av mineraltillgångar från eller påvisa att utvinningen eller köpen genomförs i enlighet med den västsahariska befolkningens intressen och önskemål i linje med FN:s utlåtande angående situationen i . 39 (V): Tack, ministern, för svaret! Det är uppenbarligen något som inte har fungerat när två av våra AP-fonder – våra pensionspengar – har aktier i företag som har investeringar på ockuperat område och som på det sättet bidrar till att bryta mot folkrätten. Jag besökte de västsahariska flyktinglägren i öken i södra , dit majoriteten av den västsahariska befolkningen tvingades fly på grund av den marockanska ockupationen. har man väntat på att den utlovade avkolonialiseringsprocessen ska komma igång. Allt fler känner en stor frustration, och särskilt de yngre pratar om att ta upp den väpnade kampen igen. Omvärlden kan förhindra en sådan utveckling genom att se till att fredsprocessen tar fart på allvar. när blir medlem i är det viktigt att agera med kraft så att ett datum kan sättas för när folkomröstningen kan äga rum. Vi kan också skicka tydliga signaler om att vi står upp för folkrätten och inte accepterar att naturtillgångar plundras. Här har regeringen har ett ansvar, menar jag, för att vara tydlig om vilka spelregler som gäller för AP-fonderna. Det kan inte vara så att regeringen inte agerar när svenska AP-fonder, genom sitt aktieinnehav i infrastruktur på ockuperad mark, bidrar till plundringen av naturtillgångar. , som är ett samarbetsorgan för AP-fonderna runt etiska frågor, uppmanar till att inte investera i , precis som ministern nämnde. skriver så här i sitt policydokument: ”Målet för dialoger är att få bolag att upphöra med utvinningen eller köp av mineraltillgångar från , alternativt påvisa att utvinningen eller köp av mineraltillgångar genomförs i enlighet med den västsahariska befolkningens intressen och önskemål, i linje med FN:s utlåtande angående situationen i .” Det är uppenbart att AP-fonderna bryter mot sina egna etiska regler när man äger aktier i det tyska företaget och det italienska företaget , som förser fosfatindustrin med energi så att kan fortsätta med sin utvinning av det vita guldet och stoppa vinsten i den marockanska statens fickor. Det faktum att Fjärde och Sjunde AP-fonden har aktier i infrastruktur i det ockuperade visar att det inte räcker med att hoppas på att svenska investerare ska följa de internationella konventioner som skrivit under och ta sitt ansvar för folkrätten. Det är uppenbart att den måste bli mycket tydligare när det gäller investeringar kopplade till folkrätten. Det minsta regeringen kan göra är att uppmana alla svenska aktieinnehavare, inklusive AP-fonderna, att inte investera i infrastruktur eller annan verksamhet på ockuperat område, precis som redan gjorts i våra grannländer och . Detta kan inte vara en omöjlighet. Det tycker jag att vi är skyldiga det västsahariska folket. 40 Statsrådet (MP): Regeringen är självfallet aktiv när det gäller situationen i . stöder fullt ut FN:s generalsekreterares särskilda sändebud för , , och hans ansträngningar för att finna en rättvis, varaktig och ömsesidigt acceptabel politisk lösning som ger folk självbestämmande i enlighet med de principer som beslutats av . Regeringen har även förtydligat sina visioner och sitt engagemang genom att göra en översyn av Västsaharapolitiken, som kom . Där intensifieras stödet till FN-processen för att försöka hitta vägar att stärka FN i detta sammanhang, visa ett fortsatt starkt engagemang för folkrätten internationellt, öka det humanitära biståndet, engagera oss för högnivåkontakter mellan parterna och främja en dialog mellan dem för att få till stånd en politisk lösning. Det är ett arbete som är otroligt viktigt och som självfallet har med sig när vi nu tar plats i säkerhetsrådet som ordförande. När det gäller AP-fonderna tycker jag att den struktur som vi har slagit fast , där det är lagstiftning som styr AP-fondernas verksamhet, är bra. Den ger långsiktighet och tydlighet och gör att vi inte får en förvaltning som kastas fram och tillbaka beroende på vilka frågor som är aktuella utan där man jobbar långsiktigt och strukturerat med att minska hållbarhetsproblemen i förvaltningen. Jag kan konstatera att det pågår ett aktivt arbete där för en dialog med bolagen för att försöka hantera problemen på allra bästa sätt. Det som är klart oetiskt är att inte agera alls i frågor som rör miljö och mänskliga rättigheter. Vi ställer krav i lagstiftningen på att man ska agera. Detta gör AP-fonderna genom att föra dialoger med utländska bolag som kan kopplas till kränkningar av de internationella konventioner som har ställt sig bakom. Vi ser att man har tagit ställning. Sjunde AP-fonden har till exempel svartlistat företag som har ägnat sig åt fosfatutvinning, med hänsyn till just mänskliga rättigheter. Det är en effektiv metod att genom dialog och andra åtgärder försöka påverka företag att upphöra med utvinning eller köp av exempelvis mineraltillgångar. Detta kan stärka FN:s arbete och ge möjlighet att nå de mål som FN har satt upp när det gäller att värna folkrättens principer för det västsahariska folkets intressen. Detta är viktiga frågor. Jag är övertygad om att de förvaltare som tar hållbarhetshänsyn på allra största allvar, och som är föregångare, kommer att visa sig vara de som uppvisar bäst avkastning och lönsamhet för sina kunder, i det här fallet de svenska pensionärerna. Vi ser tydligt att de delar av AP-fonderna där man har tagit stor hållbarhetshänsyn och lyft upp dessa frågor högst också har investeringar som går riktigt bra. I det moderna samhälle och den moderna värld vi har kommer hållbarhetsfrågorna bara att få större vikt och bli alltmer avgörande för hur bra fondernas verksamhet går. Vi tar ständigt upp detta i vår dialog med AP-fonderna och deras styrelser och pekar på vikten av att vara ambitiös, ha ett långtgående arbete och ligga i framkant när det gäller att vara aktiva i förvaltningen och ta hållbarhetsfrågorna på allra största allvar. 41 (V): Tack, ministern! Det är bra att har ett starkt engagemang i FN – vi kommer att ha ett ännu starkare engagemang nu när vi blir medlemmar i säkerhetsrådet, för att hitta en lösning på Västsaharafrågan och försöka stärka folkrätten på olika sätt – och att ministern anser att detta arbete är oerhört viktigt. Det är det naturligtvis. Jag tror ändå att man måste bli tydligare när det gäller just folkrätten och investeringar. Vi kan inte se på hur svenska pensionspengar fortsätter att finansiera folkrättsbrott. De utländska företagens investeringar i det ockuperade bidrar dessutom till att förhindra att FN-processen om ett fritt får en lösning. Ministern säger att man vill stärka dialogen och jobba genom dialog. Det tycker jag är bra. Jag vill därför fråga ministern om han i denna dialog kan tänka sig att man uppmanar de svenska AP-fonderna att upphöra med investeringarna i infrastruktur eller annan verksamhet på ockuperat område precis som har gjorts i till exempel . Är ministern beredd att ta ett sådant initiativ? 42 Statsrådet (MP): Vi för en kontinuerlig dialog och gör uppföljningar av AP-fondernas verksamhet. Vi rapporterar också verksamheten i en skrivelse till där det även redovisas hur man tar hänsyn till miljö- och etikfrågor. Det vi är tydliga med gentemot AP-fonderna är att detta är frågor som är oerhört väsentliga för både riksdag och . Det är frågor som måste lyftas högt upp på dagordningen och vara vägledande i de placeringsbeslut som man fattar. Däremot är vi inte inne och förbjuder investeringar i specifika verksamheter. Vi styr AP-fondernas verksamhet på en mer övergripande nivå där vi dels kräver att de ska ta hänsyn till miljö och etik, som det står i lagstiftningen, dels kräver att de ska ställa sig bakom de konventioner som har ställt sig bakom. De ska alltså respektera de konventioner som finns när det gäller till exempel mänskliga rättigheter. Det är också detta som vägleder AP-fonderna när de nu i sitt arbete i genom dialog och även genom andra åtgärder lyfter upp dessa frågor och försöker att få bolagen att agera förebyggande. Dialogen syftar dels till att hantera de problem som redan har uppstått reaktivt, dels till att leda till ett proaktivt arbete. Det gäller att se till att bolagen arbetar förebyggande och genom olika bransch- och investerarinitiativ för att man ska öka transparensen, agera mer ansvarsfullt och adressera de viktiga frågeställningar som finns inom etik- och miljöområdet. Detta är ett arbete som regeringen har lagt stor tonvikt vid i diskussionerna med och som vi fortsätter att arbeta med kontinuerligt. Vi tror att det är viktigt dels för röst i världen, dels, och inte minst, för att avkastningen till oss som pensionärer ska bli så god som vi vill. Om man inte tar hänsyn till hållbarhetsfrågorna är jag och regeringen övertygade om att man också kommer att få sämre avkastning . Det är någonting som vi inte vill medverka till. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2016/17:121 om kvotering till bolagsstyrelser 43 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag ämnar ta några initiativ till kvotering till andra organisationer än börsbolagsstyrelser och om jag ser några andra grunder för kvotering till bolagsstyrelser än enbart kön. Regeringen vill öka jämställdheten i hela samhället, och en jämn fördelning av makt och inflytande är ett av regeringens delmål för jämställdhetspolitiken. Ett jämställt beslutsfattande ger företagen mångfald som kan öka deras konkurrenskraft. För att driva på utvecklingen har regeringen angett att av styrelseledamöterna i aktiemarknadsbolag och statligt helägda aktiebolag ska vara av vardera kön. En promemoria med lagförslag av den innebörden har remitterats. I promemorian görs bedömningen att flera skäl talar för att begränsa ett lagstadgat könsfördelningskrav till aktiemarknadsbolag. Dessa bolag har stått i centrum för den allmänna debatten. Det är i första hand i dessa bolag som medborgarna, som indirekta aktieägare genom pensionssystemet, kan sägas ha särskilt starka skäl att ställa krav på en könsmässigt jämnare styrelsesammansättning. Vidare är det dessa bolag som omfattas av könsfördelningssträvandena i den svenska koden för bolagsstyrning (Koden). De statligt ägda bolagen föreslås omfattas av regleringen mot bakgrund av att det inte bör råda några tvivel om att staten som ägare har minst lika höga ambitioner som aktiemarknadsbolag i fråga om jämställdhet i styrelserna. I promemorian anges att det bör utredas om motsvarande krav ska införas även för kommunala bolag. Mot denna bakgrund ämnar jag inte ta några initiativ till kvotering omfattande andra organisationer. För de statligt ägda bolagen gäller enligt statens ägarpolicy att sammansättningen av varje styrelse ska vara sådan att balans utöver vad gäller kön uppnås avseende bakgrund, kompetensområde och erfarenhet. Vid sammansättningen ska även mångfaldsaspekter såsom etnisk och kulturell bakgrund vägas in. Urvalet av ledamöter görs utifrån en bred rekryteringsbas i syfte att ta till vara kompetens hos såväl kvinnor och män som personer med olika bakgrund och erfarenheter. Motsvarande gäller för aktiemarknadsbolag enligt Koden.