prot · H309110 · 2016-05-24 00:00:00 — Det skulle få återklang i den globala miljödebatten. Det skulle få att gå före och ta klimatansvar på riktigt. Det skulle vara att förverkliga de stolta löften som gavs på klimattoppmötet i . En sådan regering önskar jag att har. En sådan handling, att gå före och faktiskt avveckla det som förstör vår planets klimat, skulle öka tyngd och trovärdighet för lång framtid i de internationella klimatförhandlingarna. Det skulle göra att andra länder såg oss som exempel. Det skulle innebära att man skulle diskutera det här i andra parlament och att man skulle uppmana sina regeringar att gå före på liknande vis. Men det skulle också vara en uppmaning till alla dem i som funderar på att köpa en elbil fast det är dyrare och som funderar på att sätta upp solpaneler på taket. De skulle tänka: Ja, om regeringen kan ta miljöansvar och kan avveckla kolet kan jag också bidra. Därför är det viktigt att ni gör rätt . Om ni gör fel gör ni nämligen precis tvärtom. Då sänker ni trovärdighet. I praktiken uppmuntrar ni inte människor att ta personligt miljöansvar. Det blir fullt av hyckleri när regeringen inte gör likadant. Den här affären handlar också om ekonomi. Vi vet inte affärens detaljer. Mycket tyder på att det ekonomiskt är en väldigt dålig affär. Någon större vinst att spendera på annat, som man talar om här, lär det inte bli. Det handlar också om etik. EPH, köparen, är ett skurkföretag. De har inte många rätt. De har ingen miljöpolicy. De är kopplade till skatteparadis. De ägs av ett fåtal tjeckiska oligarker. Är det dem vi ska överlåta klimatansvaret till? Det här riskerar att bli regeringens Nuon. Men det är inte bara en ekonomiskt oförsvarlig affär. Det är också är en klimatmässigt och etiskt oförsvarlig affär. Det finns några myter i debatten om och kolet. En är redan avfärdad i den här debatten, bland annat av . Ja, regeringen äger beslutet. Ni är fria att stoppa affären. Inget hindrar er från att stoppa affären. Det är ni som äger den. Ni har beslutet i er hand. En andra myt är att ni inte skulle kunna ta miljöhänsyn när ni avgör affären. Det är också fel. Det står inskrivet i ägardirektiven att hållbarheten är en del av direktiven för . Och ni i regeringen har redan visat att det går. Bland de första beslut regeringen tog var att inte skulle öppna nya gruvor. Det var en direkt styrning av – av miljöskäl. Det visar att det går att göra det här med de nuvarande ägardirektiven. Aktuell debatt om brunkols-verksamhet och klimatet En tredje myt är att utsläppshandeln kan fixa det här. Jag förhandlade fram utsläppshandelsdirektivet i . Jag såg svagheterna redan då. En koldioxidskatt hade varit bättre, en minimiskatt på nationell nivå. Men har vi det här systemet. Tyvärr tyder mycket lite på att det kommer att fungera. Det är upp till dem som äger det fossila att avveckla det fossila, och vi är en av de stora ägarna i . Man kan inte skylla på något annat. Det är vi själva som har ansvaret för att göra det här rätt. ställde några mycket relevanta frågor i debatten. Jag hoppas att de kommer att få svar under den fortsatta diskussionen. En gällde det faktum att inte bara äger de gigantiska dagbrotten. De äger också rätten att öppna nya gruvor som innehåller kol motsvarande 24 gånger nationella utsläpp. Det är precis det som inte får ske. Vi vet att EPH redan har sagt att man kommer att försöka öppna de gruvorna. Enbart det faktum att man vill öppna de nya gruvorna borde vara nog för att säga: Det här är inte en hållbar affär. Men den fråga som ställde faller ju även tillbaka på . Ni sitter i regeringen. Är det inte så, , att om regeringen godkänner det här godkänner man också att EPH nyttjar rätten att öppna nya gruvor och släpper ut koldioxid? Är det inte så? Är det inte i så fall ansvar att det sker? De borgerliga partierna påpekar helt riktigt att den här affären är regeringens ansvar. Men ni måste ju ha en åsikt om det som är det största klimatavgörandet i modern tid. Ni måste tycka något. Framför allt ställer jag frågan till , och : ni inte ställa några som helst miljökrav på den här affären? Har ni ingenting att säga om miljön när det handlar om så enorma utsläpp som står på spel? Jag hoppas att ni säger: Jo, vi vill visst ställa miljökrav på den här affären. Vi vill visst att man till exempel ska försäkra sig om att nya gruvor inte kan öppnas. Jag menar att ni är svaret skyldiga i denna debatt. 8 (L): I debatten om brunkolsverksamhet och klimatet bör fokus ligga på hållbarhet. kolgruvor släpper ut koldioxid . Det är mer än hela koldioxidutsläpp. Det rör sig om så stora utsläpp att det tydligt syns i den globala statistiken, till och med. Vi talar här om en mycket stor miljöpåverkan. Jag vill börja med att påminna om att Liberalerna kritiserade inköpet av kolkraften när det beslutades . står klimatfrågan mycket högre på den politiska dagordningen, tack och lov, och ingen svensk regering skulle komma på tanken att köpa upp nya kolgruvor. konstaterade i sin rapport att plan ursprungligen var att reducera koldioxidutsläpp med hjälp av bland annat lagring av koldioxid och delvis genom försäljning. är förutsättningarna förändrade, och huvudstrategin har blivit att sälja bolagets tyska kolkraft. Aktuell debatt om brunkols-verksamhet och klimatet besökte jag ett av kolkraftverk i östra , dagbrottet Welzow-Süd i regionen . Kilometerlånga högar av jord var uppskottade för att man skulle nå ned under jordytan till det så kallade svarta guldet. I motsats till vad man skulle kunna tro ur ett svenskt perspektiv är stödet för verksamheten rätt starkt bland de flesta lokala politiska partier och fackföreningar. är den tyska regeringen smärtsamt medveten om att riskerar att bryta mot sina egna klimatmål på grund av kolkraften. Det är oerhört pinsamt för att ha skrivit under klimatavtalet i och sedan behöva erkänna att inte ens lever upp till det som gäller för de egna klimatutsläppen. Orsaken är tysk energipolitik, där kärnkraften av politiska skäl ska fasas ut . Det är för övrigt något som för tankarna till den politik med ett slutår för vår kärnkraft. Det tyska energibeslutet i kombination med ett prisras på kol gör att kolkraftverken går för fullt. När jag var där berättade man att kraftverken till och med har byggts om för att lättare kunna samverka med vindkraften. Energiomställningen, som internationellt sett handlar mycket om förnybart, har i sammanfallit med en renässans för kolkraften. Vindkraft går alltså hand i hand med kolkraft för en stabil elförsörjning. Det är fint för tysk industri men tragiskt för klimatet. Faktum är att kolkraften, hur smutsig den än är, tyvärr fortfarande spelar en central roll för tysk elförsörjning. Om hade valt att ta itu med klimatutsläppen och kolet innan man fasade ut kärnkraften hade detta inte varit fallet. Jag skulle vilja återkomma till granskning av styrningen av där regeringen uppmanas att vara bättre förberedd för att hantera den finansiella risken med ett fortsatt ägande eller en försäljning av tysk kolkraft. Min första fråga till och blir därför om regeringen anser att försäljningen av kolkraften till EPH är affärsmässig och om man har hanterat de finansiella riskerna med affären. Precis som påpekade finns också en risk för att i syfte att uppnå sitt finansiella exponeringsmål säljer sina tyska kolkraftverk som inte ger maximalt försäljningsvärde. Min andra fråga är därför: Är det verkligen rätt läge att sälja nu? Är detta ett bra tillfälle för försäljning som på bästa sätt tar hänsyn till svenska skattebetalares ekonomiska och miljömässiga intressen? Det är tydligt att grunden till försäljningen främst handlar om att bolaget ska ha en portfölj som är fossilfri. Men vi får inte glömma att miljöaspekten och frågan om långsiktig hållbarhet också bör finnas med i ett ställningstagande. Hållbarhet finns som sagt också omnämnt i ägardirektivet. bör som ägare ta sitt miljöansvar när det gäller framför allt återställande av dagbrotten i östra på ett långsiktigt och miljömässigt hållbart sätt. har en infekterad miljödebatt uppstått i om föroreningar i floden och riskerna för dricksvattnet där. Det har visat sig att gamla dagbrott från kolbrytningen från DDR-tiden har återställts enligt vad man då trodde var konstens alla regler, men de har börjat läcka gifter som sprider sig ända till . Det är naturligtvis centralt att som ett statligt ägt bolag nära sammankopplat med svenska staten och vårt svenska varumärke tar största möjliga miljöhänsyn för att återställa närmiljön kring dagbrotten. måste säkerställa att inga skador som har orsakats av kolgruvorna uppstår i ett senare skede. Aktuell debatt om brunkols-verksamhet och klimatet när en försäljning är aktuell ställer man sig frågan: Vilka miljökrav har inom ramen för ägardirektiven ställts på den intresserade köparen? Min tredje fråga till och är därför: Vilka miljöåtaganden har EPH förbundit sig att göra när det gäller långsiktig hållbarhet för klimatet och återställande av naturen i och kring dagbrotten? Jag nöjer mig med detta och ser fram emot och svar på mina frågor. 9 (KD): För oss kristdemokrater är förvaltarskapstanken central, och det har den alltid varit. Vi menar att människan har ett ansvar att förvalta, och inte förbruka, de ändliga resurserna. Varje generation bär ett ansvar inför kommande generationer för att föra vidare ett hållbart samhälle med goda förutsättningar för människor att leva ett friskt och hälsosamt liv utan negativa miljöpåverkningar. Men , när vi diskuterar brunkolsverksamhet i och om den svenska staten ska avveckla eller sälja, känns det mer som att jag skulle kunna göra en travestering på Clashs gamla rockdänga Should I stay or should I go? Det blir fel hur man än gör här, känns det som. Det som på något sätt blir extra fel är att de båda regeringspartierna talar emot varandra – å ena sidan och å andra sidan. Det går inte att både ha kolet kvar i marken och att sälja det för fortsatt brytning. Det finns ett vägval där. Om vi ska sträva tillsammans efter ett samhälle med ett hundraprocentigt förnybart energisystem, vilket i alla fall är vision, menar vi att det måste finnas en realistisk färdplan och en långsiktighet i det arbete som krävs för att nå denna vision. Det finns ingen här som kan säga att brunkol och koldioxidutsläpp inte är skadliga för miljön och försämrar människors livskvalitet. måste vi kunna acceptera att vi har olika syn på hur färdplanen för ett fossilfritt samhälle ska se ut. får vissa partier det att framstå som att de har patent på hur hotet mot miljön och klimatutmaningarna ska hanteras och att det bara är deras väg som finns att gå. Vi kristdemokrater menar att så inte är fallet. När det handlar om hållbarhet i så omfattande beslut som brunkolsverksamhet i innefattar hållbarhet förutom miljöhänsyn också sociala och ekonomiska aspekter. Vi kristdemokrater anser att statens uppgift i första hand bör vara att ange de ramar och regler som gäller för näringslivet i stort, inte egentligen att själv äga och driva företag. Men eftersom vi som statlig ägare har en så stor bolagsportfölj är det extra viktigt att just de statliga bolagen drivs långsiktigt och ansvarsfullt, att de präglas av en öppenhet och att de är föregångare avseende hållbarhetsfrågor. Det är också rimligt att det finns en tydlig åtskillnad mellan staten som lagstiftare och som ägare. En ansvarsfull bolagsstyrning innebär att ägardirektiven ska lägga fast de långsiktiga spelreglerna för företagen. Jag tror inte heller att vi – med facit i hand – är oense om att det var en riktigt dålig idé att köpa just kolkraftverken i . Därför har hävdat att den europeiska verksamheten i har stora inbyggda risker. Vi menar att varken ägande av kolföroreningar eller stora ekonomiska risker i konkurrensutsatt verksamhet ligger i svenska skattebetalares intresse. Vi vill därför att den svenska statens ägande av kolkraftverk i avslutas. Aktuell debatt om brunkols-verksamhet och klimatet Flera av mina kollegor som varit uppe i debatten har nämnt , som innehåller både marknadsmässig avkastning och en affärsmässigt bedriven energiverksamhet. Den ska också leda till en miljömässigt hållbar energiproduktion. Därom är vi också ense – absolut – men kanske inte om hur detta ska ske. Om det nu är så som jag har läst mig till har självt sagt att man ska minska sina koldioxidutsläpp med en ganska stor andel. Avvecklar man brunkolsverksamheten når man precis det mål som står angivet i planen och skulle slippa ungefär koldioxid . En försäljning måste dock ske på goda affärsmässiga grunder och inom de ägardirektiv som har. Vi menar att det är regeringens ansvar och att faktiskt gör så. Om bedömningen är att man både når utsläppsminskningsmålet om ca som man har i sin affärsplan och att det är affärsmässigt riktigt att göra så stöder vi kristdemokrater en försäljning i allra högsta grad. Men sedan är vår syn på saken – och det är något även andra tagit upp i debatten – att det är den tyska regeringens ansvar att genomföra de åtgärder som krävs i för att leva upp till EU:s energi- och klimatmål. Där ska vara tydligt med visionen om att sträva mot ett förnybart energisystem. Den visionen hoppas jag att övriga partier delar med . 10 Närings- och innovationsminister (S): Jag har fått några frågor. Om vi börjar med frågan huruvida regeringen tycker att det är affärsmässigt eller inte är det alldeles för tidigt att svara på den. Vi är just nu inne i en process där vi granskar denna transaktion. Vi har tagit emot en begäran om ägarsamordning, och själva idén med en sådan är, som flera av er har påpekat, att säga ja eller nej till den. Det är glasklart, och det är ju därför man har ägarsamordningar. Annars skulle man inte ha dem. Det är självklart att jag inte kan svara på den frågan nu eftersom vi är inne i en process där vi bereder ärendet just . Jag fick också en fråga om vilka krav vi ställer på när det gäller den här typen av affärer, till exempel hur man granskar köparen. Då har vi valt att be bolaget att använda exakt samma granskningsförfarande eller corporate compliance, som det kallas på engelska, som staten använder vid olika typer av affärer. Bolaget har alltså använt exakt samma system som staten använder för att granska. Det fanns också en fråga om vilka krav som ställs i affären och vad som händer med de återställningskrav och det ansvar som har för att återställa mark. Det är väldigt tydligt i transaktionen, i alla fall utifrån mening, att det bolag som köper har samma krav på sig att driva sin verksamhet som har i . Det är samma miljökrav för detta i . De åtaganden som har gjort om återställande följer också med i transaktionen, bara för att tydliggöra att det är den nya köparen som har ansvar för detta. Aktuell debatt om brunkols-verksamhet och klimatet Jag har en del kommentarer kring frågor om styrning och uppdrag. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga. I bolagsordningen för anges föremålet för bolagets verksamhet, vilket har sin grund i det uppdrag som har beslutat om. Som några har citerat ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Diskussionen har två delar: både lönsamhet och att leda utvecklingen mot hållbarhet. Det är två delar i målsättningen, och detta är en sak som har kritiserat i rapporter. Den tidigare regeringen gick 2010 till för att förtydliga uppdraget. När man förtydligade det förklarade man att man skulle reda ut det dubbla uppdraget och vad som är basen för verksamheten. Regeringen skrev så här i en proposition till : ”Regeringen anser att lönsamhet är grundförutsättningen för hela verksamhet och överlevnad. Energiproduktion och distribution är dessutom verksamheter med mycket kapitalkrävande investeringar. En marknadsmässig avkastning måste därför vara utgångspunkten för all verksamhet i .” Detta är ganska tydligt, och näringsutskottet välkomnade förtydligandet från regeringen och förklarade att den osäkerhet som fanns kring uppdragsbeskrivningen var utredd. Detta uppdrag har ni, , gett både till bolaget och till oss som regering att hantera och ansvara för att förvalta. Det är utgångspunkten. Men som flera har varit inne på är transaktionen ganska komplicerad. Det är många dimensioner här, så det krävs en ordentlig analys och en strukturerad process. Ni vet att regeringen har gjort ett omtag kring styrningen, krävt skriftlig begäran om ägarsamordning och kommer att få ett skriftligt svar om denna samordning. Det blir ingen ny Nuonprocess. Det är också viktigt att har varit tydligt med att detta än så länge har varit en ekonomiskt lönsam affär. Det går alltså inte att jämföra med Nuonhaveriet. Regeringen håller nu på att analysera transaktionen, och vi kommer att återkomma när vi har tagit ställning. 11 (M): Jag inledde mitt första anförande med att konstatera att framtiden för det tyska brunkolet i försorg ligger i och Socialdemokraternas knä. Jag tycker att det har blivit allt tydligare och stadfäst att så är fallet. Detta är klargörande, för det har funnits en bred samhällsdebatt om hur detta skulle vara. Det inte bara sådana som jag – företrädare för oppositionen – som säger detta, utan ledande forskare, företrädare för bolaget och andra ger uttryck för samma sak. Det är bra att detta uttyds. Aktuell debatt om brunkols-verksamhet och klimatet För oss, fru talman, är det tydligt att en sådan affär som vi talar om ska ta sin utgångspunkt i premisserna om ekonomi, det strategiska vägvalet, vad det skulle innebära för och hållbarhetsaspekter. Vi menar att detta ska ligga till grund för den självständiga granskning som regeringen nu har att göra. Vi får komma ihåg att det är bolaget och regeringen som arbetar med denna affär och som har inblick i alla dess ingående delar, där en del är sekretessbelagda. Det är de som ska göra den samlade analysen, och där handlar det inte bara om ekonomi. Man ska också komma ihåg, fru talman, att bara för att ett statligt ägt företag lämnar över en fråga till regeringen innebär inte det att den per definition måste säga ja, utan det är en självständig och egen granskning i detta. När det handlar om energipolitik, hållbarhet och miljö i är det för vår del utsläppshandelssystemet som är svaret för att driva miljöutvecklingen framåt. Det är där vi prissätter utsläpp, och det är detta som ska leda utvecklingen framåt. Det är viktigt att konstatera att det är det tyska folket och tyska politiker som avgör den tyska energipolitiken, på samma sätt som vi i vill avgöra hur vi ska ha vår framtida energimix eller skogspolitik, där vi ser flera svenska utmaningar framöver. I diskussionen, fru talman, har även frågan om ägardirektiv varit uppe. Jag tycker att det kan vara på sin plats att konstatera att före valet lovade nya ägardirektiv för . Det tillsattes en statsrådsarbetsgrupp under ledning , där även statsråden , Baylan och Romson ingick. Regeringen valde att lägga ned arbetsgruppen . Regeringen har inte återkommit och lagt några förslag till nya ägardirektiv på bord. Jag tycker att den typen av inspel i debatten faller ganska platt. Jag hävdar att det direktiv som har är klart och tydligt och ger ordentlig möjlighet för regeringen att ställa krav på affärsmässighet och göra en samlad analys av vad en sådan affär kan innebära. Avslutningsvis, fru talman, kommer vi in på detta med splittring, som har varit en het fråga . har det varit oklart vad regeringen vill, med olika besked vid olika tillfällen från regeringens olika ministrar. Det är faktiskt dags för dem att ta ansvar nu och ha en tydlig och klar uppfattning så att båda de partier som ingår i regeringen står upp för de överenskommelser och uppgörelser man gör sinsemellan i en regering. Vad det ytterst handlar om för i detta är att kunna ställa en kabinettsfråga. Är kolet så viktigt som man säger handlar det ytterst om att antingen lämna regeringen eller stå upp för de överenskommelser man gör med Socialdemokraterna och sluta att skylla ifrån sig på andra partier och försöka trycka över frågan till . 12 (SD): , som har begärt denna debatt, hade sin kongress, där förslag återfanns från partistyrelsen om att kärnkraftsavvecklingen skulle ta hänsyn till den svenska kärnkraftens möjligheter att bidra till minskade utsläpp från fossila kraftverk på den nordeuropeiska elmarknaden. Detta förslag vann inte gehör, och partistyrelsen förlorade i omröstningen på stämman. Aktuell debatt om brunkols-verksamhet och klimatet har intagit en position där man ska avveckla såväl kärnkraften som kolkraften , som den övriga energipolitiken skapar en ökad efterfrågan på planerbar kraftproduktion . En rimlig fråga för och de partier som förespråkar en nedläggning av verksamheten vore att berätta hur mycket man rimligtvis anser att detta bör och får kosta för skattebetalarna. Från bolagets sida har man kommenterat att man i sin egen bedömning anger att en fortsatt drift av verksamheten troligtvis kommer att leda till högre kostnader för bolaget. Från sverigedemokratiskt håll kan vi konstatera att den politiska risken är skyhög på den tyska energimarknaden, med kraftiga, politiskt beslutade subventioner, vilka givetvis är svåra att prissätta riskmässigt för en fortsatt verksamhet. De klimatambitioner kopplade till minskade utsläpp av koldioxid som det ges uttryck för i denna debatt blir tämligen anmärkningsvärda kopplade till den energipolitik som regeringen driver, med visst stöd av vissa av oppositionspartierna, med stora förhoppningar kring väderberoende kraftslag, något som även driver in i en situation där politiskt beslutade subventioner skapar olönsamhet i planerbar kraftproduktion som vattenkraft, kärnkraft och förnybar kraftvärme. Denna politik riskerar att forcera in i en situation där vi under vinterns kalla månader kommer att hamna i kraftig obalans vad gäller produktionskapacitet och där vi blir starkt beroende av import av stora mängder elkraft. Vi kunde nu enbart se hur snabbt en gynnsam effektsituation förändras till det motsatta. När kylan tilltog och vinden mojnade var vi tvungna att importera en bra bit över elkraft till för att upprätthålla kraftbalansen. Det är något som påminner oss om att den ökade, väderberoende kraftproduktionen försätter oss i en situation där vi alltmer tvingas förlita oss på import från våra grannländer för att inte tvingas hantera vår effektbrist med bortkopplingar från elnätet. Då vinden har mojnat hos oss har den allt som oftast gjort det även i våra grannländer. Den elkraft som vi då tvingas importera kommer främst från våra grannländer i kraftsystemet, exempelvis , och . Den kraftproduktion som vi då är beroende av i är framför allt smutsig kolkraft, där utsläppen av klimatgaser som en följd av kraftproduktionen är påtaglig, vilket står i kontrast till i praktiken helt klimatneutrala kraftsystem, med framför allt kärnkraften och vattenkraften. Det känns aningen verklighetsfrånvänt att fokusera på enskilda nedläggningar kopplade till klimatpåverkan med deras koldioxidutsläpp, då den övriga energipolitiken ökar vår sårbarhet under de kalla vintermånaderna och skapar behov och efterfrågan från just dessa anläggningar. 13 (MP): Aktuell debatt om brunkols-verksamhet och klimatet Jag är glad att vi har den här aktuella debatten om brunkol, så att vi kan få ett klargörande kring att regeringen har att säga ja eller nej till affären. pågår granskningen utifrån de ägardirektiv som beslutade om 2010. Som svar till och : han och jag vet att om det ska till nya ägardirektiv för exempelvis en sådan här affär är det som behöver anta dem. Samtliga partier i kammaren har ett ansvar för vad man vill med brunkol. valde att inte kommentera Nuonaffären och de lärdomar som jag tycker att vi alla ska dra om vikten av att sådana här affärer behöver granskas mycket noggrant, det som pågår. Har inte lärt sig någonting efter Nuonaffären?