prot · H309106 · 2016-05-17 00:00:00 — Avslutningsvis vill jag säga att har vi både och här på ett seminarium i . Det är ett jättebra tillfälle att få veta mer och ställa frågor om TTIP-frågorna i . 111 (V): Näringsministern har ett par frågor kvar att svara på, men det är bra att vi har fler inlägg. Det låter på dig, , som att och EU alltid har den progressiva positionen. Rent generellt skulle jag säga att det är så, men . Ta till exempel frågan om investeringsdomstolen, företagens rätt att stämma stater. Där är det faktiskt och EU som driver på . Och jag hade en fråga här till dig om varför det är så viktigt med ett investeringsskydd mellan två ekonomier som redan nu handlar väldigt mycket med varandra, som är demokratier och som brukar kunna hantera sådana här frågor ganska bra. Det verkar som att för är detta att företagen ska kunna stämma stater väldigt viktigt överlag. hade vi i frågan om handelsavtalet med . Tydligen är ett av de länder som verkligen driver på för att det ska skrivas in ett investeringsskydd i det avtalet. Varför är det så viktigt för den ? säger i svaret till mig att rätten att gå före på miljö- och folkhälsoområdet är reglerat i både EU- och WTO-rätten. Men, , du vet att det är en sanning med modifikation. I , som är ett av grundavtalen inom WTO, har man plockat ut ett fåtal områden, så att miljöfrågan är väldigt begränsad. I artikel 20 står det: Men den lagstiftningen får inte utgöra ett förtäckt handelshinder. Det innebär att det är väldigt svårt att gå före på miljöområdet inom WTO. Och det var med stöd av WTO, , som stämde för deras utbyggnad av solceller. De använder sig inte av amerikanska solceller utan vill till en del använda sig av indiskt producerade solceller. Det var också med stöd av WTO som och sedermera EU stämde för plan för förnybar energi, där förlorade därför att man sa att en del av den förnybara energin skulle produceras lokalt i . Detta, , är den handelspolitik som står inskriven i WTO. Det här vill och den ta ett steg längre, och jag förstår verkligen inte det. Jag ställde också en fråga om försiktighetsprincipen. Jag tycker att och även , när man lyssnar noga, slirar på sanningen där. Här kommer då frågan igen: Är det så, , att försiktighetsprincipen finns inskriven som en färdigförhandlad text mellan och ? Eller är det bara ett inspel ensidigt från EU? Det tycker jag vore viktigt om du kunde klargöra här. Sedan har vi då frågan om det regulativa samarbetet. Det ska finnas en kommitté genom vilken man ska köra alla förslag till nya lagar. Det här har av amerikanska organisationer kallats för paralysis by analysis. Precis som Kemikalieinspektionen sa till mig kommer det att bli oerhört trögarbetat och komplicerat att driva igenom nya progressiva lagar på miljöområdet om det ska finnas en överstatlig kommitté som ska granska detta ur ett handelsperspektiv. Varför, , måste vi ha någon form av handelspolitisk tvångströja på progressiv lagstiftning? Det fungerar väl ganska bra som det gör . Precis som var inne på och som du själv också sa är en väldigt viktig handelspartner för som det är , och handeln fungerar ganska bra. I den mån det finns något problem kanske man kan lösa det utan det här jätteavtalet som hotar miljön. 112 (V): Som ministern konstaterade är och EU:s handelsutbyte väldigt stort . Det gör att när man bestämmer sig för att slänga in nya saker, som regulativt samarbete där storföretagen ska styra lagstiftningen och ICS som är stämningsmöjligheten för storföretag, blir jag fundersam över vad det skulle kunna innebära. I finns något som heter OiRA, en myndighet under som har i uppgift att granska lagförslag innan de beslutas. De har aktivt stoppat progressiv lagstiftning och motarbetat den, framför allt på miljöområdet. En annan fråga är detta med stämningsmöjligheter. Jag ska ge mig in i en väldigt komplicerad diskussion om indirekt och direkt expropriering. Det som det i finns mycket lagskydd för är direkt expropriering. Om du som minister bestämmer dig för att överta någon form av egendom från företag med statens medel kan staten få betala ganska dyrt i domstolar på olika sätt. Men det finns inte så mycket reglerat i när det gäller indirekta exproprieringar, när man gör någonting som i sin tur leder till att företag inte kan få någonting. Och det är egentligen det som har gjort när han säger: Vi ska inte ge miljötillstånd till Keystone XL:s stora pipeline genom , för det är inte framtiden. Jag har skrivit under ett klimatavtal. Jag vill ställa om världen till en bättre värld. Därför kan jag inte vara för detta. Då åker man på en stämning direkt. Det gör, tror jag, att vi kommer att ha ett dubbellås mot progressiv lagstiftning, att vi som politiker inte kommer att våga ta stegen. Det som riskerar att innebära är att vi i kan riskera att bli stämda. Det kan vi inte alls i samma utsträckning . Vi som stat har ju inte blivit stämda en enda gång, och det beror på att vi inte har skrivit under några avtal. Vi kunde se en holländsk dokumentär på tv, och jag tycker att den visade väldigt bra på de risker som jag ser med . 113 Närings- och innovationsminister (S): Jag fick igen flera frågor, men jag tar frågan om investeringsskyddet och moderniseringen av det i TTIP-förhandlingarna men också . har ju drivit på för en modernisering av investeringsskyddet. har som land ungefär 60 bilaterala investeringsskyddsavtal. Vi har hitintills aldrig varit föremål för stämning. Och det finns, såvitt jag vet, inget känt exempel på en amerikansk investerare som har vunnit mot en EU-medlem. Varför är det så? Jo, därför att har en väl utvecklad rättstradition, och vi har, precis som påtalades förut, en grundlag som förbjuder expropriering. handlar med en rad länder där det inte är lika säkert att göra investeringar. Där är det inte helt otroligt att man som utländskt företag diskrimineras och behandlas olika, inte på grund av att man bryter mot någon miljölagstiftning utan därför att man vill hålla utländska företag borta från en handel. Och det är inte korrekt enligt WTO-regler eller i enlighet med den syn som vi har på öppen handel och investeringar. Jag tror att det är viktigt att se att det är ett skydd för dem som gör investeringar och handlar att de vet att de inte har rätt att påverka lagstiftningen, för ISDS-systemet har ingen påverkan på lagstiftning. Man kan inte överpröva ett politiskt beslut, men man har rätt att få ersättning om man blir illa behandlad av en lagstiftare som bryter mot de här reglerna. Både och har tagit intryck av den kritiska debatt som har varit kring ISDS-systemet. Då har den position varit att det är bra om vi moderniserar detta. Inte minst inom ramen för , det kanadensiska avtalet, kom vi fram till texter som gick mycket längre än tidigare och som reder ut inte minst frågan om indirekt expropriering. Man ska inte tro att man kan förvänta sig att lagstiftningen förblir densamma. Det ska vara mer öppenhet och transparens i processerna. Det ska vara tydligare krav på dem som genomför bedömningarna, och det ska finnas enklare regler för små och medelstora företag i det här systemet. Det är alltså flera steg nu där också i förhandlingarna om TTIP har en modernisering av investeringsskyddet som sin position. Det ligger i linje med den position att det är bra att vi moderniserar detta, för det har förekommit en del fall av stämningar som vi tycker är både ogrundade och felaktiga, och det här är ett sätt att hantera det. Vi talade lite om amerikanernas inställning till det här. Jag har inte hört någon på den amerikanska sidan säga att de inte vill ha ett ISDS i det här avtalet. Från amerikanernas sida är det väldigt tydligt att de vill ha den här typen av system. Frågan är om de kommer att helt och hållet acceptera de europeiska strävandena för en modernisering av systemet med ökad transparens, öppenhet och förutsägbarhet. Det här är alltså en viktig fråga. Jag tycker att har tagit flera steg framåt. hade ju en diskussion där position i det här möttes väldigt positivt. Jag tycker också att man ska se att det finns ett stort antal gamla investeringsskyddsavtal runt om i världen. Om lyckas med den här moderniseringen innebär det ju att den stora handelspolitiken i världen också skjuts åt rätt håll, och jag tycker att man ska ta in även det i diskussionerna om TTIP. Vi har inte heller några färdigförhandlade texter på det här området. Vi är inte framme . Definitivt är det så, återigen, att och har varit väldigt tydliga med miljöfrågorna. Vi anser inte att de här förhandlingarna får leda till att vi sänker våra miljöambitioner eller att vi inte kan stärka vår miljölagstiftning. Det har sagts både av den amerikanska sidan och av . Att vi däremot har olika forum för att diskutera just standarder eller regelverk är en av de viktigaste poängerna med , för det är där de stora handelshindren består mellan och . Inte minst är det viktigt för svensk industri. 114 (V): Jag frågade näringsministern tidigare om det är så att försiktighetsprincipen finns med i de färdigförhandlade texterna. Det vore bra att få ett klart och tydligt svar på det. Om försiktighetsprincipen inte finns med i ett färdigförhandlat avtal till slut, kommer näringsministern ändå att säga ja till ett sådant avtal? Jag förstår fortfarande inte vitsen med att två av världens största ekonomier som är solida demokratier och som redan nu handlar med varandra väldigt mycket ska ha en investeringsdomstol där storföretag kan stämma stater. Det är ju såsom näringsministern säger: De här stämningarna påverkar inte lagstiftningen i sig, men det är en del av det dubbellås som talar om, nämligen att det kan ha en avskräckande effekt. Fråga tyska staten när den fick en stämning från svenska för kärnkraftsavvecklingen på jag tror att det var ! Det är väldigt mycket pengar. Det är klart att ingen stat vill ha en sådan stämning mot sig. i hade sin strategi för förnybar energi och blev stämda av och EU, eftersom en del av den här energin skulle produceras i . Jag förstår inte vad problemet var med det, men de fick också en stämning emot sig och fick betala väldigt höga belopp. Sedan är det en mängd andra processer som är i pipeline men som inte är avgjorda. Allt pekar dock på att antalet fall där storföretag stämmer stater ständigt ökar. Det kan man se i statistik från till exempel. Om man är en progressiv politiker, vilket jag hoppas att vår näringsminister är, tycker jag att man kanske borde dra öronen åt sig och fråga sig om vi verkligen ska ha ett avtal som riskerar att försvåra för oss att gå före på miljö-, klimat- och folkhälsoområdet. Det vill i alla fall inte vi i . 115 Närings- och innovationsminister (S): Återigen: Båda förhandlingsparterna, både och , har varit tydliga med att TTIP inte ska resultera i sänkta skyddsnivåer när det gäller hälsa, miljö eller säkerhet, vilket framgår av förhandlingsmandaten. I EU:s förslag till kapitel om god regleringssed och regulativt samarbete som finns på finns tydliga bestämmelser om att inget ska inverka på tillämpningen av grundläggande principer i , till exempel försiktighetsprincipen. Där finns det inga konsoliderade texter . Det finns ingen färdigförhandlad text på detta område , vad jag vet, och därför är vi inte klara med förhandlingarna om TTIP på det här området. Men EU har varit otroligt tydliga med att de här grundläggande principerna inte är uppe till förhandling. Det är också den svenska positionen att vi inte ska ha en sådan typ av avtal. Jag vill bara avslutningsvis säga att eftersom förhandlingarna inte är färdiga så kan man se enormt mycket problem och hinder med allting – eller så ser man att det också finns möjligheter. Vi ska ju inte genomföra en dålig förhandling. ska inte komma fram med ett resultat som vi inte tycker är bra. Men det finns också enormt stora fördelar med ett avtal, för både svensk och europeisk handel, med som är en viktig marknad för oss. Jag sa tidigare att den viktigaste marknaden för svenska jobb faktiskt är den amerikanska marknaden. Det finns också ett bredare perspektiv med det här handelsavtalet som inte bara handlar om tullar utan om regulativt samarbete och standardsamarbete. Den största begränsningen för vår handel med är just de här icke-tariffära handelshindren som vi kan försöka lösa och utveckla tillsammans. Det finns också en annan och större diskussion, och det är hur handelspolitiken påverkas globalt. Vilka krav och standarder kommer att gälla globalt för handeln? Här har vi och med välutvecklade demokratier och välutvecklade samhällssystem. Jag tror att det är ganska bra om och kan utvecklas och samarbeta mer på handelsområdet, för det påverkar också andra länder globalt vilket skulle kunna vara en fördel på lång sikt. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2015/16:584 om biomomsen 116 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat finansministern om någon fara föreligger för att höjningen av momsen på biografer kan skada systemets legitimitet genom att beskattningen slår hårdare mot folk på landsbygden än mot stadsbor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på interpellationen. Den allra viktigaste faktorn som gör att människor väljer att gå på bio är vilka filmer som visas. Genom att följa biografstatistiken över åren är det tydligt att de år som det visats filmer – svenska eller utländska – som har hög publik attraktionskraft och som får mycket uppmärksamhet ökar antalet besökare på biograferna. Korrelationen mellan antalet biobesök och biljettpris är betydligt svagare. Historiskt sett har biljettpriset på bio ökat väsentligt mer än konsumentprisindex, KPI, utan att det fått något genomslag på antalet besökare. ökade biljettpriset i löpande priser, medan KPI ökade . har antalet biobesök varierat både uppåt och nedåt, och snittet har legat stabilt på drygt 15 miljoner biobesök . har det till och med skett en viss ökning av antalet besök, trots relativt kraftiga ökningar av biljettpriserna. Omställningen av filmpolitiken syftar till att skapa bästa tänkbara förutsättningar för utveckling och produktion av svensk film. Bra svensk film är det som får oss att gå på bio, och den nya filmpolitiken kommer därmed att bidra till att främja biografnäringen. Därmed inte sagt att priset saknar betydelse. Naturligtvis kan en kraftig ökning av biljettpriserna påverka antalet biobesökare. Det är dock inte min uppfattning att priset på biobiljetterna behöver öka kraftigt till följd av momshöjningen. påstår att regeringen genomför en fyrdubbling av momsen. Det är en felaktig beskrivning av den verkliga förändringen. Höjningen av momsen på tillträde till biografföreställningar är en del av en större omställning av filmpolitiken. Omställningen innebär att det filmavtal som tidigare styrt filmpolitiken avskaffas. Det innebär att den avgift om av bruttobiljettintäkterna som biografägarna betalat till avtalet och som använts för att finansiera filmpolitiken avskaffas. För den absoluta huvuddelen av biografer kompenseras alltså momshöjningen till stor del av den borttagna biografavgiften. Den reella ökningen beräknas i normalfallet motsvara en höjning av biljettpriserna om 5–per biljett. Följden blir att biografägarna kommer att betala samma momssats som andra aktörer som sprider och visar film till exempel via uthyrning av dvd eller digitala streamingtjänster. hävdar att den höjda momsen slår hårdare mot landsbygden än städerna och därför riskerar att skada skattesystemets legitimitet. Jag ser inte en sådan risk. Dels kan, som påpekats, effekten av momshöjningen väntas bli begränsad, dels bör det påpekas att en stor andel av de mindre biograferna i , framför allt på landsbygden och i mindre orter, är föreningsdrivna. Föreningsdrivna biografer är i normalfallet befriade från moms och påverkas därför inte av höjningen. Det finns dock en liten grupp av små biografer som är privat drivna och som har färre än fem föreställningar . Dessa biografer är befriade från biografavgift. För denna grupp av biografer krävs särskilda insatser. Regeringen har därför avsatt för att stärka biografer på landsbygden och i mindre orter. Biografer är en viktig del av den kulturella infrastrukturen i . Särskilt i mindre orter är biografer ofta en viktig mötesplats. Omställningen av filmpolitiken syftar till att skapa bättre förutsättningar att producera svensk film. Därmed stärks förutsättningarna för att det skapas fler filmer av hög kvalitet som efterfrågas av en stor publik. Regeringen kommer i nära dialog med filmbranschen att följa omställningen av filmpolitiken. Det gäller naturligtvis även effekterna för biografer i hela landet. 117 (M): Jag får återigen tacka kulturminister för att hon rycker in i stället för finansminister . Frågan jag ställde handlar de facto om skattesystemets legitimitet, som definitivt är finansministerns ansvarsområde. Med skatter och bidrag styr vi beteenden. Men det gäller också hur skatternas tas ut och om dessa upplevs som rättvisa och legitima. Jag kan ändå konstatera att den nuvarande rödgröna regeringen verkligen lyckas med konststycket att göra människor mer än upprörda om de råkar bo utanför tullarna. Det handlar om höjda bensinskatter, höjda dieselskatter och höjda fordonsskatter för att bara nämna några och också en rejält höjd skatt på biobiljetten. Den går de facto fram med en momsskattehöjning från till . Det är nästan en fyrdubbling av momsen. Det måste väl till och med kulturministern anse vara någon slags chockhöjning. Det är en chockhöjning som skulle drabba biografnäringen i stort men framför allt de små och medelstora biograferna runt om i landet. Alliansen försökte i de så kallade filmsamtalen med regeringen att vara konstruktiv och beredd att brett diskutera svensk films framtida finansiering. På en punkt var vi dock väldigt tydliga: ingen chockhöjning av skatt på biobiljetter, just för att det riktar udden mot de små och medelstora biograferna runt om i . De biograferna finns på orter som enbart har just biobesök som sitt enda kulturutbud, i varje fall året om. Här finns inte statliga museer som bjuder på fria entréer. Här finns inte opera, musikal eller Dramatenscener som fortsatt behåller momsen på . Bionöjet är brett, bildande och roligt för såväl unga som äldre. Det har inga negativa hälsoeffekter, tvärtom, och det påverkar i övrigt inte den offentliga ekonomin i någon större utsträckning. Film på bio är i grund och botten något som jag tror att kulturministern och jag kan vara överens om är en positiv del av många människors liv. Det gäller inte minst i de delar av landet där kulturutbudet i övrigt är mer än snålt. Om kulturministern och jag kan vara överens så långt blir det för mig oerhört förbryllande när den rödgröna regeringen väljer att chockhöja skatten på biobesöket. Som jag inledde med att säga styr skatten våra beteenden. Det man vill se mer av beskattar man lägre, det man vill se mindre av beskattar man högre. Det jobbskatteavdrag som Alliansen genomförde under sin regeringstid är ett lysande exempel på att när det lönar sig att ta ett jobb kommer fler människor i arbete, när det lönar sig att arbeta väljer man att arbeta lite fler timmar och när det lönar sig att arbeta högre upp i åldrarna väljer fler att arbeta efter . I och med att regeringen nu lägger fram förslag om denna chockhöjning av biobiljetten, innebär det då att ministern vill se mindre av biobesök? Är kulturministern inte det minsta orolig för att de människor som bor utanför anser sig orättvist behandlade när deras enda kulturutbud beskattas fyra gånger så mycket som storstadsbornas många kulturutbud? 118 (M): Min kollega tar upp den här frågan ur skattepolitiskt hänseende. Jag vill komplettera med den kulturpolitiska inblicken i frågan. Min kollega visar på farorna utifrån skattepolitiskt hänseende. Jag skulle vara jätteintresserad av kulturministerns svar på: Vilka är fördelarna med ett sådant fruktansvärt slag mot landsbygden och mot filmindustrin? Kulturministern säger i sitt svar att den viktigaste faktorn för att människor går på bio är vilka filmer som visas och inte vilket pris biografvisningen har. Om inte priset har någon betydelse, varför i hela fridens namn straffbeskattar man då landsbygden med 25 procents moms på bio men gör det gratis för Stockholmsborna att gå på museer? Jag förstår inte det konsekventa i det handlandet. I övrigt reser kulturministerns svar flera frågor än vad det ger svar på. Min största fråga är: Vilka är de bästa förbättringarna med att höja momsen med en så stor andel? Jag har också andra frågor. Kulturministern säger i sitt svar att biografägarna kommer att betala samma momssats som andra aktörer som sprider och visar film, till exempel genom uthyrning av dvd eller digitala streamingtjänster. Det verkar som att kulturministern är helt omedveten om dvd-uthyrning helt har försvunnit. Den finns , eftersom det inte finns någon marknad för den delen. Illegal streaming är det som har tagit över. Menar kulturministern att det inte ska finnas någon dvd-uthyrning, bara illegala streamingtjänster och att biograferna på landsbygden ska utraderas, eller vad menar hon med det? Det är väldigt många frågor som reses. I en annan del i kulturministerns svar säger hon att det är en liten grupp av små biografer som är privat drivna som kanske är i farozonen. Men man har räknat ut att åtminstone hundra biografer på landsbygden är i direkt farozon att läggas ned. Biografer såsom hembiograf i kanske inte finns inom ett års tid. Man kommer då se till att människorna där inte får möjlighet att se vare sig biofilm, operaföreställningar eller konstutställningar för den delen. Det är många frågor som är väldigt oroande. I sista stycket av svaret säger kulturministern att regeringen kommer att följa omställningen av filmpolitiken. Jag trodde att den ledde omställningen av filmpolitiken. Regeringen har lagt en proposition på bord som man kan befara leder käpprätt åt skogen. 119 Kultur- och demokratiminister (MP): för fram felaktigheter som jag gärna vill ta tillfället i akt att rätta till så att det inte finns fler än Bouveng som vandrar vidare med fel fakta under fötterna. Det föreligger inte en chockhöjning för biograferna. Bouveng glömmer medvetet att tala om att vi tar bort biografavgiften. Då handlar den reella effekten inte om en höjning från , utan det är en höjning från , no more and no less. Jag tycker att det är viktigt att inte föra människor bakom ljuset utan tala om vad den faktiskt innebär i verkligheten. menar också att ett eventuellt höjt pris på biobiljetter kommer att leda till att människor inte längre kommer att gå på bio. Det är en intressant teori, men jag undrar vilka studier och analyser som gjorts av detta för att leva upp till det påståendet. Jag vill gärna ha de studierna sända till mig och ta del av dem, för de siffror och analyser som utgår från visar att det inte finns någon tydlig korrelation mellan biobiljettpriset och antalet biobesökare. Alltså föreligger inte risken att vi skulle förstöra näringen. Tvärtom vill jag återupprepa att den starkaste faktorn bakom biobesök är vilka filmer som visas. Just därför, herr talman, är det viktigt att man som ansvarig politiker och inte minst som kulturminister gör det bästa för den svenska filmen – att man skapar goda produktionsvillkor och utvecklar filmens möjligheter att nå många fler. Det är viktigt inte minst på landsbygden och på mindre orter. Just därför har vi i de noggranna analyser som vi gjort på , där vi har stått inför utmaningen att ge svensk film bättre villkor, även sett till att den svenska filmen ska nå fler i hela vårt land. Därför har vi ett tydligt program. De extra vi satsar just på biografer på landsbygden är vi relativt säkra på kommer att räcka till mycket mer än just stöd till biograferna. Vi kommer sannolikt också att kunna utveckla biografer, med andra ord få fram fler visningsplatser, vilket ju är bra för oss alla. Det största som vi nu gör är att vi, den nuvarande regeringen, tar ansvar för den kritik som lyfts fram av den svenska filmbranschen .