prot · H309106 · 2016-05-17 00:00:00 — Man har försökt få ihop flera gruvbolag för att diskutera leverantörskedjan, för det är också en fråga om mänskliga rättigheter långsiktigt att gruvorna utvecklar sin relation till dessa rättigheter. säger jag inte huruvida ska göra affär eller inte, men om alla länder skulle sluta att göra affärer här är det inte säkert att utvecklingen för mänskliga rättigheter enbart skulle ske i positiv riktning. Det handlar också om att man är i en situation där man försöker använda det inflytande man har till att bidra positivt. är ju engagerade här och försöker jobba inom ramen för dialogen, men sedan är den svenska ambassaden på plats i . De bedriver också ett aktivt arbete kring mänskliga rättigheter, som jag är säker på att inte minst känner till. Detta har skapat en plattform för att informera och ge utrymme för företag på plats att utbyta erfarenheter i dessa frågor. Detta är definitivt en viktig fråga, och jag kommer att fortsätta att följa den. Jag viftar inte bort den, och jag förväntar mig att både kan svara på frågor och agera på ett ansvarsfullt sätt. Det förväntar vi oss av statligt ägda bolag. 102 (M): Tack så mycket! Kvinnor som innehar positioner som bara visar sig fyllda av symbolik, män och kvinnor som felar men män som kommer undan och kvinnor som får ta hela ansvaret, ministrar som anklagar sina motdebattörer för att inte ha någon aning om vad de pratar om och så vidare – jag är väldigt glad att jag inte behöver ägna mig åt att göra en härskartekniksanalys av den sittande regeringen. Den skulle vara väldigt lång och mödosam att skriva. och jag kan säkert mycket länge diskutera skillnaden mellan brunkol och stenkol och deras olika användningsområden inom energiframställningsprocessen, när man använder vad, vad som är tändmedel och drivmedel, vad som ger effekt och watt och så vidare, . Vi har nog rimligt god koll på det båda två. Det är inte vad denna frågeställning handlar om, och jag förstår inte varifrån näringsministern fick dessa personangrepp. Jag tycker att man ska diskutera sakfrågan, och man ska diskutera den på ett seriöst sätt och, precis som säger, inte vifta undan den som en del av det politiska spelet. ”En sådan hållning menar jag är djupt oansvarig”, har skrivit, men han kan ändå inte avhålla sig från nedvärderande personangrepp. Det tycker jag är beklagligt. Men för att gå tillbaka till sakfrågan kan ju näringsministern svara på frågan om man i detta fall anser att tar eller inte tar det ansvar som näringsministern talar om. Det är ändå en binär fråga där näringsministern framhåller regeringens och även den tidigare regeringens arbete med mänskliga rättigheter, corporate responsibility och andra saker. Någonstans blir frågeställningen till slut binär eller kokar ned till ett svar som är antingen eller. Antingen levde upp till det, eller också levde inte upp till det. Vad är ministerns bedömning? Levde man upp till de riktlinjer och regler som regeringen har ställt upp, eller gjorde man det inte? Gör det, eller gör det inte? Och vad innehåller den pågående dialog som näringsministern hänvisar till? Vad är det säger i den typen av dialog? Vad är det substantiella innehållet i den dialogen? Det är två tydliga frågor till näringsministern. Jag tror att vi kan passa på personangreppen och i stället svara på dessa mycket seriösa frågor som är på stort allvar. Vi hörde från tidigare att de till och med kan vara så allvarliga att de är på liv och död. Därför har näringsministern nu ett utmärkt tillfälle att svara på dessa frågor: Lever upp till kraven, eller gör de det inte? Utifrån svaret är det intressant att diskutera vidare vilka åtgärder som behöver eller inte behöver vidtas, och vad den dialog som näringsministern hänvisar till består av, rent substantiellt. 103 (V): Min fråga är egentligen rätt enkel, även om det är en svår fråga: Kommer näringsministern efter denna debatt att vara beredd att återigen ta upp denna fråga, eftersom näringsministern sa att han har en dialog med bolaget? Kommer han att ta upp frågan om köpet av stenkol från med för att efterhöra ifall det finns något nytt att berätta? Näringsministern kan till exempel också ställa frågan om hur dialogen går. Har man inkluderat gruvarbetarfacket i detta? Vad tyckte om dialogen med och andra representanter, som har skrivit en rapport som näringsministern just refererade till? Vad anser om mötet med dem, och har man lärt sig något nytt? Jag skulle också vara tacksam ifall näringsministern kunde kommentera hur det kommer sig att i faktiskt gör en helt annan bedömning och tycker att detta inte är gott nog. Ifall man kan påvisa att de två bolagen har kopplingar till paramilitära grupper och fortsätter att agera på ett väldigt tvivelaktigt sätt, det vill säga har samröre med dessa grupper på det ena eller andra sättet, är kanske det enda raka att avbryta samarbetet med dem. Det är också ett sätt att påverka. Som jag har förstått Dongs beslut är det konditionerat. Man har sagt att om man ser en förbättring i kan man komma tillbaka, men så länge det ser ut som det gör nu vill man inte köpa kol därifrån. Det tycker jag låter som en rimlig hållning. 104 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill börja med att svara rakt och ärligt på frågan: Ja, självklart kommer jag att föra en dialog med . Jag kommer också gärna att ställa exakt de frågor som har lyft upp för mig här – hur de ser på sitt möte men också hur de ser på relationen med fackföreningsrörelsen på plats. Leverantörsledet är definitivt en sådan sak som vi har diskuterat, och vilket ansvar man har gentemot de leverantörer man har i sin verksamhet. På det senaste mötet med för inte så länge sedan var ett av mina medskick att jag vill ha en återrapportering om dessa frågor, så jag kommer definitivt att återkomma till dem. Det är klart att som bolag säkert också funderar över vilket vägval som är rätt att göra i dessa situationer. vilar det beslutet på styrelse och ledning. Vi kommer att ställa frågor om hur de resonerar och även hur de anser att de uppfyller de riktlinjer som finns för de statliga bolagen. Detta är en viktig fråga för oss, och för bolaget, vill jag säga. När jag har ställt frågor om detta markerar de att de ser att detta är en svår och viktig fråga. Vi har haft andra statliga bolag som också har befunnit sig på marknader eller varit indragna i situationer som inte har varit helt optimala eller ens lämpliga i alla sammanhang. Då är frågan hur man tar det vidare, vad man har för strategi, vad man gör för analys och hur seriöst man tar det. Det är det absolut viktigaste – att man gör det på ett transparent sätt. Jag återkommer gärna till frågan längre fram när jag vet mer från bolaget. Jag fick frågan: Vad gör ? följer vi som ägare arbete för att hantera just risker och möjligheter i leverantörskedjan och vill ha en högre grad av transparens. Men strategi i har varit att arbeta tillsammans med andra energibolag och tillsammans med det holländska i denna fråga. Det har varit strategin som bolaget har velat jobba med för att också påverka och få en bra utveckling framöver i leverantörskedjan. Det är inte allt stenkol som köps därifrån – det är . Jag tycker att den här interpellationen är viktig. Frågan om hur hanterar denna situation är viktig också för oss som ägare, eftersom vi måste känna trygghet. Jag är nu inte beredd att säga att jag inte har förtroende för . De säger att de för en dialog, och de har en strategi för att arbeta. De har också lovat mig att återrapportera hur arbetet går vidare. Då finns det ingen anledning för mig att i detta läge säga att jag inte har förtroende för . Men jag har också höga förväntningar på alla statligt ägda bolag, inklusive , att hantera denna viktiga fråga på ett seriöst sätt. 105 (M): Näringsministern ger ett tydligt svar om att han inte tänker svara på min fråga. Det kan jag ha stor respekt för, därför att alla frågor har inte ett svar här och . Man kan behöva återkomma till dem, skaffa sig mer information om dem och följa utvecklingen kring dem. Jag tänker därför inte återupprepa frågeställningen huruvida näringsministern anser att lever upp till de krav som regeringen ställer eller inte, utan jag hör att näringsministern säger att han ska följa och återkomma till detta och att vi får anledning att diskutera det vidare. Min andra frågeställning däremot tycker jag förtjänar ett svar. När vi nu är bekanta med de förhållanden som råder är jag mycket intresserad av vad den dialog som för substantiellt består av. Innehåller den krav på leverantörsaktörerna? Innehåller den krav på rätten att organisera sig? Innehåller den krav på arbetsmiljö? Innehåller den krav på rättsskydd och jämlikhet? Vad består denna dialog substantiellt av, eftersom det ändå är kärnan i näringsministerns svar på frågan att det förs en dialog? Då hoppas jag att näringsministern kortfattat kan redogöra för för detta. Jag vill generellt tacka näringsministern för debatten om detta bolag. Det finns ett stort gemensamt ägande. Man kan givetvis alltid diskutera hur stort det offentliga ägandet ska vara och vad som ska vara statligt ägande och vad som inte ska vara det. När det gäller ett sådant stort statligt ägande är det, precis som näringsministern konstaterar, viktigt att detta diskuteras. säger att politiskt ansvar måste kunna utkrävas i en demokrati. Det är precis vad som sker. Det måste givetvis ske i debattformat. Jag är övertygad om att vi alla har en vilja att detta bolag ska gå så bra som möjligt. Men precis som säger är det plikt att granska regeringen och kräva att den kan stå till svars för sina beslut. 106 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för en viktig interpellationsdebatt. När det gäller att utkräva ansvar kan man reflektera lite grann över tonläget eftersom inköpen började . Jag antar att den tidigare regeringen gjorde en noggrann avvägning i fråga om lämpligheten och det goda i att börja köpa stenkol därifrån. Jag antar att det fanns en mycket rationell analys bakom det. Sedan denna rapport presenterades har regeringen haft en aktiv dialog med bolaget och ställt krav på att få redovisat hur bolaget ser på situationen och vad man gör. Det som man har gjort från bolaget är att ha en dialog med gruvbolag, befolkning och den colombianska regeringen. bedömning och förhoppning är att detta ska leda till framsteg. Man gör detta tillsammans med det holländska . Syftet man har med dessa dialoger är att förbättra både de sociala ramverken och miljöförhållandena i leverantörskedjorna i . Det är exakt det som denna dialog handlar om. Sedan finns det en större fråga som handlar om förhållande till och som egentligen handlar om fredsprocessen och fredsförhandlingarna, där inte minst dessa frågor också finns med som viktiga. Det finns nämligen stora underliggande konflikter i det colombianska samhället som måste hanteras för att fred, försoning och utveckling ska nås i . Men det är kanske en annan interpellationsdebatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:626 om TTIP och miljön 107 Närings- och innovationsminister (S): har frågat klimat- och miljöministern samt vice statsministern om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att EU, dess medlemsländer och andra aktörer alltid ska kunna gå före på miljö- och folkhälsoområdet samt andra viktiga politikområden i ljuset av de pågående förhandlingarna om ett frihandels- och investeringsavtal mellan och – TTIP. Han har även frågat hur regeringen avser att agera för att förändra skrivningarna om en investeringsdomstol och regulativt samarbete. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har i sin interpellation hänvisat till de dokument som publicerats av . Jag bör inledningsvis klargöra att dessa dokument inte utgör aktuella konsoliderade texter och inte heller är färdigförhandlade texter. påstår att försiktighetsprincipen inte återfinns i textförslagen. I EU:s förslag till kapitel om god regleringssed och regulativt samarbete, som finns på , finns dock tydliga bestämmelser om att inget ska inverka på tillämpningen av grundläggande principer i , till exempel inom området för riskbedömning och riskhantering. Här omfattas försiktighetsprincipen. Möjligheten att vidta åtgärder och gå före på bland annat miljö- och folkhälsoområdet är reglerad inom både EU- och WTO-rätten. Regeringen vill se ett så ambitiöst förhandlingsresultat som möjligt för att stödja tillväxt och sysselsättning, som möjligheterna att upprätthålla och förstärka skyddet för bland annat miljön, människors och djurs hälsa samt arbetstagare bibehålls. Vad gäller förslag om ett reformerat investeringsskydd och en förändrad tvistlösningsmekanism i TTIP bekräftar förslaget staters rätt att lagstifta för att uppnå legitima allmänna intressen för bland annat miljö och hälsa samt förtydligar att en investerare inte kan förvänta sig att lagstiftningen förblir oförändrad. Ett modernt system för tvistlösning föreslås i form av en investeringsdomstol och en överprövningsinstans för ökad legitimitet, rättssäkerhet och förutsebarhet. Det finns också regler som underlättar för små och medelstora företag att använda mekanismen. förslag utgör därför en god grund för förhandlingarna på området med . Förhandlingsresultatets effekter vad gäller tvistlösningsmekanismen kommer att analyseras i detalj, och dess inverkan på möjlighet att lagstifta för att uppnå allmänna intressen för bland annat miljön, människors och djurs hälsa kommer att grundligt utvärderas. 108 (V): Jag vill börja med att tacka näringsministern för svaret på min interpellation. Jag tycker att detta är en viktig debatt. Vi vill att och andra länder ska kunna gå före på miljö- och klimatområdet. Det är ingen överdrift att påstå att vi har enorma utmaningar för att få bort farliga kemikalier, för att snabbt minska våra utsläpp av växthusgaser och så vidare. När man tittar på de texter som har läckt ut från – en del av dessa texter är faktiskt konsoliderade och färdigförhandlade – ser man att detta är ett avtal som helt saknar ambitioner om att kunna gå före på miljö- och klimatområdet. Det var också därför som två av våra största miljöorganisationer, och , hade en debattartikel på där de varnade just för TTIP:s effekter på miljön. Försiktighetsprincipen som är inskriven i EU-lag och svensk lag finns inte i de konsoliderade texterna. Det som näringsministern tar upp är EU:s inspel i förhandlingarna. Det är mycket viktigt, och det är en helt annan sak. EU vill att försiktighetsprincipen ska finnas med. Försiktighetsprincipen är mycket viktig eftersom TTIP kommer att leda till att lagar och ambitioner kommer att närma sig varandra mellan och . lyssnade jag på Kemikalieinspektionens generaldirektör, som talade för oss i miljö- och jordbruksutskottet. Hon berättade att Kemikalieinspektionen är orolig för just TTIP:s effekter på möjligheten att ligga i framkant med att förbjuda och reglera farliga kemikalier. Det regulativa samarbetet, som handlar om att man ska ha en gemensam kommission dit man ska skicka förslag på nya lagar som ska granskas bland annat ur ett handelsperspektiv, är en av de saker Kemikalieinspektionen tar upp. Man menar att det kommer att fördröja och försvåra möjligheten att gå före på miljöområdet, inte minst på kemikalieområdet. Investeringsskyddet ser jag personligen som ett av de absolut största hoten. Jag förstår inte varför två demokratier, EU och , ska ha en investeringsdomstol där företag kan stämma stater. Vi har sett effekterna av det tidigare. Inte alltför sällan handlar det just om att stater har lagstiftat på miljöområdet, varpå storföretag kommer med mångmiljonstämningar. Det tror jag kommer att avskräcka från att föra en progressiv miljöpolitik. Jag delar också helt handelsministers bedömning att detta är förhandlingar som sker i total brist på öppenhet och att det hotar en ambitiös klimatpolitik, vilket han sa . Jag skulle vilja ställa några frågor till . Varför är det så viktigt för den att det ska finnas ett investeringsskydd så att storföretag ska kunna stämma stater? Vad kommer den att göra om det nu blir så, vilket jag är rädd för, att försiktighetsprincipen inte kommer att finnas med i det slutliga förslaget till avtal? Kommer vi att säga nej till TTIP då? Jag skulle också vilja veta om den har gjort någon egen konsekvensbeskrivning av TTIP:s effekter när det gäller miljö, klimatpolitik och folkhälsa. 109 (V): Jag skulle vilja lyfta upp de demokratiska perspektiven i den här diskussionen. Om jag som riksdagsledamot ska läsa handlingarna har jag tre möjligheter. Jag kan gå till näringsutskottets kansli här i , där det finns två pärmar med lite texter i. Jag kan traska bort till och bli insläppt i ett rum där samma texter finns men där det även kan finnas någon lite nyare text som inte har hunnit ta sig hela vägen till . Jag kan också resa ned till och besöka rum – eller om det till och med ligger i parlamentet – för att läsa handlingar. Det är dock sekretess på det jag läser, och jag får inte anteckna någonting eller berätta för någon vad jag har läst. Det är inte ens alla parlamentariker som får läsa; i riksdag är det bara vi som sitter i näringsutskottet och de som sitter i som får göra det. Det övriga samhället har stängts ute. Jag tror att det är väldigt viktigt att man förstår vikten av att handelsavtalen kan granskas av andra aktörer än politiker. Läckan från innehåller 248 sidor förhandlad handelsavtalstext på engelska. Det är inte jättelätt för mig som politiker, med ansvar för en mängd olika politiska områden, att sätta mig in i och förstå detaljerna. Det vore bättre för mig att läsa en sammanfattning gjord av en professor i handelsrätt som har granskat vad det är. Det är därför det är så farligt med slutna förhandlingar. När nu öppnade diskussionen utifrån den här läckan var det första gången vi fick se position och förstod var någonstans förhandlingarna stod. Jag skulle säga att vi fick två reaktioner på det i den politiska debatten. Den ena reaktionen kom från NGO:er som och , som sa: Det är precis så illa som vi trodde att det skulle vara. Den andra reaktionen fick vi från politiker. Det var främst borgerliga politiker, men jag tror att även och EU-kommissionären var ute och sa samma sak – att är för segt, för långsamt och för tufft i förhandlingarna och att det är för svårt att nå fram till en slutsats. Det sa man utifrån läckan. Det visar ju på att det finns väldigt olika bilder av debatten när man inte ens vet vad den handlar om eftersom den förs i slutna rum. Jag skulle också vilja lyfta fram detta med regulativt samarbete och att det finns en risk för att storföretag styr vår lagstiftning . Jag skulle säga att det är den farligaste utvecklingen för oss i , alltså att vi inte kan gå före med progressiv lagstiftning utan att löpa risk att bli stämda. I har vi egentligen inga avtal som gör att amerikanska storföretag kan stämma oss – . Men om CETA, som är handelsavtalet med , eller TTIP blir verklighet kommer storföretag att få helt andra möjligheter att stämma riksdag när vi stiftar lagar. Det tror jag kommer att påverka vad vi gör på ett helt annat sätt än vad vi upplever . Vi ser till exempel hur har blivit stämd för att han stoppade Keystone XL, den stora oljepipelinen genom hela . vill ha ett ambitiöst avtal. Jag funderar alltid på varför det är så viktigt att få med de ambitiösa delarna med att stater ska kunna bli stämda och med att företag ska kunna styra lagstiftning. Varför inte bara lösa de enkla, små hinder vi har i handeln med ? Jag har absolut inget emot att vi ökar handeln med . Tittar vi på de ekonomiska trenderna ser vi att det är som just nu går bra i världen. Vi ska absolut stimulera handel med , men det måste ske på ett bra sätt. Det måste ske på ett bra sätt och så att vi kan säkerställa att konsumenterna får sjysta och bra produkter. Utifrån detta vill jag fråga minister om han kommer att verka för att hela förhandlingstexten i TTIP, alltså både och delar, kommer att offentliggöras så att den kan granskas av framför allt NGO:er och andra aktörer. 110 Närings- och innovationsminister (S): Det var flera olika frågor, så jag kommer nog inte att hinna svara på precis alla i detta inlägg. Vi får dela upp det lite. När det gäller ekonomi går den väl hyggligt bra – landet har ungefär 2 procents tillväxt. har 4 procents tillväxt just . Den amerikanska tillväxten betyder dock väldigt mycket för ; det finns faktiskt inget annat land som genom handel skapar så mycket arbetstillfällen i . Det är ungefär 140 000 arbetstillfällen som skapas tack vare vår handel och vårt utbyte med , så det är en enormt viktig marknad för och svenska företag. Därför är TTIP ett viktigt avtal för , ekonomiskt sett och för jobbtillväxten. kan stå lite som symbol. Vi har ju haft en öppen och fri handel i , men vi är ett land som har gått före på miljöområdet och konsumenträttsområdet. På många olika områden har upprätthållit en social modell, trots att vi har haft en öppen och fri handel. Jag tycker alltså att snarare är ett exempel på att det är fullt möjligt att upprätthålla höga miljöstandarder eller sociala rättigheter som man är en förespråkare för fri och öppen handel. När vi i vill ha ett omfattande och ambitiöst avtal vill vi inte ha det på bekostnad av miljön och arbetstagarnas rättigheter. Vi ska kunna gå vidare och förstärka dessa rättigheter, och det är vår utgångspunkt. Det är också väldigt tydliga utgångspunkt i förhandlingarna med . Vi kan vända på det och höra vad utgångspunkt är i förhandlingarna. Där säger man samma sak, nämligen att inte får begränsa möjligheter att stifta lagar och gå före. Båda sidor har alltså ambitionen att inte begränsa sina möjligheter att lagstifta och så vidare. Det är en viktig utgångspunkt i förhandlingarna. När det gäller de läckor som kom från tror jag att man kan läsa dem på lite olika sätt. Vi kan väl åtminstone vara överens om att det inte är hela avtal. Det gör att man inte ser konsekvenserna på alla områden, men det man ser – som jag läser det, men jag är lite nördig och ägnar mycket tid åt detta – är att vi i inte har backat från någon av våra förhandlingspositioner i dessa texter. Vi har inte gått över någon av de röda gränserna i det förhandlingsmandat som finns. Däremot ser vi att har en annan position på flera områden, men det har vi ju vetat från början. har en annan position på flera områden, men vi vet också var våra röda gränser som vi inte ska gå över ligger. Det är detta som blir lite svårt i diskussionen om TTIP, det vill säga att vi ska diskutera ett avtal som ännu inte finns. Det finns en förhandling. Verkar vi för öppenhet? Ja, jag tror att jag på i princip alla möten där vi har diskuterat detta har framhållit vikten av offentlighet och öppenhet i processen. Jag kan ha missat det på något möte, men jag har framhållit det på i princip alla. har gått längre än någonsin i en förhandling om ett frihandelsavtal och publicerat alla sina positioner. Det har gjort i en förhandling. Det absurda blir nästan att vi i den här förhandlingen med har gått längre med vår europeiska öppenhet än . Det är bra, men kan inte diktera vad vår motpart i förhandlingen, alltså , gör med sina texter. I har de varit ganska tveksamma till att släppa texter. Vi fick ju pusha dem till de rum som ändå skulle finnas, med konsoliderade texter där det går att jämföra de olika positionernas förhandlingsmandat. tänker: Nej, om vi släpper in detta kommer det att läcka, och det vill inte vi. läckte det, så just nu har en ganska tuff fajt att ta med den amerikanska sidan och säga: Ni lovade att det inte skulle läcka, men vi skulle visa en öppenhet. läckte det i alla fall. Vi vet inte om vi kan lita på . Jag säger bara att vi inte helt själva bestämmer över öppenheten, för vi har en motpart att förhandla med. Och jag tror att alla vi som har varit involverade i en förhandling vet att en förhandling inte bäst sker inför tv-kameror – det är väldigt sällan. Däremot ska man vara öppen med sina positioner.