prot · H40918 · 2016-10-20 00:00:00 — Det handlar om ett utsatt område, och hade den förra regeringen satsat mer på den sociala barn- och ungdomsvården och även på det här området hade inte dessa olika instanser befunnit sig i det tuffa läge som de gör. gäller det att stödja dem, och 40 miljoner till den här verksamheten är ett sådant steg. Vi har också en tät dialog. Naturligtvis ska myndigheter leva upp till de krav som ställs av till exempel . Beredningen av frågan om Nord Stream 2 111 (M): Regeringen fick en fråga om att tillsammans med ett antal EU-länder underteckna ett brev ställt till kommissionen med ett krav på att den planerade gasledningen Nord Stream 2 ska stämma överens med principerna i EU:s energiunion och följa EU-lagstiftningen. Tyvärr ville inte regeringen underteckna det här brevet och missade då chansen att visa handlingskraft och agera mot projektet. Ledningarna riskerar att bli ett allvarligt säkerhetshot mot . De gör oss mer beroende av rysk gas, och det riskerar också att vi här i släpper in ryska staten på känsliga områden. Regeringen avslog dessutom förfrågan utan att någon beredning skedde med andra relevanta departement såsom Försvars‑, Utrikes- och Näringsdepartementen. Min fråga går till samordningsminister : Borde inte frågan ha beretts med berörda departement innan Statsrådsberedningen sa nej? 112 Statsrådet (S): I grund och botten handlar detta om den nya gasledningen. Det finns ju redan en gasledning som går där, Nord Stream 1. Ansökan gällande den godkändes av den förra regeringen efter sedvanlig behandling. Självfallet har vi en diskussion mellan de olika departementen när det gäller detta. Vi har också i samtal med kommissionen, bland annat jag personligen, lyft upp våra farhågor när det gäller just förenligheten med de båda marknadspaket som Europeiska unionen är överens om men också med den energiunion som egentligen var ett initiativ som svar på de problem man har haft med den ryska gasen. Detta var ju ett försök att diversifiera källorna till den europeiska energin. Själva har vi väldigt lite gas i vårt energisystem och är inte lika beroende av den. Självfallet har vi en pågående dialog med olika departement, och vi har också i samtal med kommissionen framfört de farhågor vi har när det gäller förenligheten med de regler som gäller i EU. 113 (M): I det här läget räcker det inte med att hysa farhågor. Rysk energipolitik är ett viktigt säkerhetspolitiskt instrument; det är klart uttalat från . Vi har en lång tradition av breda försvarspolitiska överenskommelser här i , särskilt i frågor av stor utrikespolitisk vikt. Anser inte samordningsministern att detta är en fråga av stor utrikespolitisk vikt som ska förankras såväl inom regeringen som med oppositionen? 114 Statsrådet (S): Vi behandlar denna fråga på exakt samma sätt som den förra regeringen behandlade den, det vill säga att när vi nu har fått en ansökan från konsortiet kommer vi att behandla den enligt de lagar, förordningar och konventioner som gäller. Därutöver ser vi att det finns utmaningar och problem med projektet, inte minst när det gäller den energiunion som vi har hållit på att jobba med inom EU . Detta har vi framfört till Europeiska unionen på ett flertal sätt. Det handlar inte bara om att skriva brev, utan det går också att framföra i dialog. Införlivandet av i svensk lagstiftning 115 (S): Min fråga riktar sig till statsrådet . Regeringen har bland annat i regeringsförklaringen sagt att ska bli till svensk lag. En del remissinstanser är skeptiska, medan andra tycker att detta är rätt väg att gå för att stärka barns rättsliga ställning. På vilket sätt anser barnminister att det kommer att gagna barnen i att görs till lag? 116 Statsrådet (S): Tack för frågan! Vi sammanställer nu de här remissvaren som kom in . Jag ser fram emot den sammanställningen för att läsa de ofta ambitiösa svar som finns där. Skälet till att regeringen vill göra det här är förstås att vi sätter barns rättigheter och barns liv i centrum. Det finns en rad väldigt viktiga frågor här – att barn blir behandlade lika, att det inte ska spela någon roll hur föräldrarnas plånbok ser ut och att man också fattar likartade beslut över landet. Det finns mycket som behöver stärkas när det gäller barns rättigheter. Vi har tittat ganska mycket på det norska exemplet där man har gjort samma sak, fast man har ett annat system. Där ser vi att det dels har blivit så att annan lagstiftning ännu mer speglar , dels att beslutsfattare och politiska beslut väger in barns rättigheter i mycket större utsträckning . Det tycker vi är en önskvärd utveckling. 117 (S): Tack för svaret! Men krävs det inte mer än lagstiftning för att stärka barns rättigheter, speciellt med tanke på att formuleringar är ganska vaga och oprecisa? 118 Statsrådet (S): Ja, det krävs ett gediget arbete runt barns rättigheter för att samlat stärka barns ställning. Tyvärr är ett av de länder där klyftorna har ökat mest mellan barnfamiljer när det gäller den ekonomiska situationen. har granskats av FN, och där pekar man bland annat på det men också på andra frågor, till exempel att man bedömer funktionshindrade barns rättigheter olika i olika kommuner och så vidare. Vi måste alltså jobba med olika sorters insatser, och vi måste också öka kunskapen och informationen. 119 (M): redogjorde statsrådet för sin uppfattning att järnvägssträckan –inte ska dimensioneras för hastigheter och därmed inte bli en fullvärdig höghastighetstågbana. svarade statsrådet på en fråga från kollegan och sa då att inga höghastighetsbanor kommer att färdigställas under nästa planperiod. Anledningen till att man inte vill köra fullt ut i fram till är väl antagligen att man vill spara pengar. Det finns i nationell plan ett projekt som heter som är tänkt att gå i och färdigställas under nästkommande planperiod. Min fråga till statsrådet är: Är hennes besked en öppning för att sänka hastigheten på Ostlänken och därmed, enligt generaldirektören på , sänka kostnaderna med upp till 20 miljarder? 120 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag har inte sagt att man inte ska bygga höghastighetsbana mellan och . Jag har sagt att det vore vansinne att bygga sträckan –utan att ha klart för sig hur helheten –ska se ut. Det har jag sagt, och det står jag för. Ostlänken pågår enligt plan. Exakt i vilka hastigheter man ska kunna köra på den banan och på andra banor är i första hand en teknisk fråga som jag med varm hand överlåter åt . Däremot är det viktigt att vi bygger med en teknik som möjliggör för en höghastighetsbaneutbyggnad totalt sett för hela systemet. Det jag sa i den tidigare frågan var att hela systemet inte kommer att vara färdigbyggt inom nästa planperiod, och det tror jag inte heller att någon enda människa, som jag har hört i alla fall, tror är möjligt. 121 (M): Vi kan gå tillbaka till protokollet och se vad statsrådet egentligen sa. Det som ändå är intressant här är att hon med varm hand nära nog avhänder sig inflytandet över en differens på för ett investeringsprojekt till för att avgöra hastigheterna. Det är en stor delegation. Jag hade hoppats på lite mer handfast styrning av från statsrådets sida, men hon kanske kan förtydliga det också. 122 Statsrådet (S): Regeringens ambition är att färdigställa ett system för höghastighetsbanor i . Men vilken hastighet som är lämpligast på olika sträckor för att nå de restider som förespeglas här överlåter jag med varm hand. Det är ett teknikval. ska naturligtvis göra de avvägningar som är samhällsekonomiskt mest lönsamma. Det betyder att på vissa sträckor kanske man inte behöver köra i 320. Det tycker jag inte att vi ska fatta politiska beslut om. Gemensamt flyktingmottagande i EU 123 (S): Jag vill ställa en fråga till justitie- och migrationsminister . Miljoner människor är på flykt i världen undan krig, konflikter och svåra situationer. har tagit ett stort ansvar, vill ta ett stort ansvar och har varit pådrivande för att EU tillsammans ska ta ett större solidariskt ansvar för flyktingmottagandet. Tanken är att skapa ett rättvist system som värnar människors rätt att söka asyl. Det är bra. Jag har följande fråga till justitie- och migrationsminister apropå att det nu pågår diskussioner inom EU. Hur ser möjligheterna till ett gemensamt solidariskt flyktingmottagande ut? 124 Justitie- och migrationsminister (S): Det är en svår förhandling. Vi har haft en första diskussion om de sju rättsakter från sida som ligger på ministerrådets bord. Vi märker att det finns stora spänningar. Jag tror att det är möjligt att nå fram – men inte under det här året utan kanske under nästa halvår. Det är mycket som står på spel. Det handlar också om grundläggande värderingar i EU. Jag drar ibland parallellen till när avskaffade raslagarna . Då fanns en del sydstater som inte ville ta emot svarta i vita skolor, och det skulle inte bry sig om. finns en del ledare i EU som säger att de inte vill ta emot muslimer, och det ska inte bry sig om. Frågan om vilka värderingar som EU ska vägledas av står på spel. Regeringen står på den sida som alla … 125 (S): Jag uppfattar att det som kommer att vara avgörande för om vi får en överenskommelse eller inte är det som minister talar om. Är det så? 126 Justitie- och migrationsminister (S): Så är det. Det finns de som säger att EU bara ska vara en gemensam marknad. Vi säger att EU också måste vila på gemensamma värderingar. Det handlar bland annat om att leva upp till internationella konventioner. Alla EU-länder är bundna av . Alla är bundna av att ta ett ansvar för den globala flyktingkrisen, men det finns på en del håll en tendens att spela ut olika grupper mot varandra. Det är mycket oroande. Men jag tror att vi ändå kommer att gå framåt på området. 127 (M): IB-programmet är ett internationellt gymnasieprogram som erbjuds i 138 länder världen över, bland annat på ett trettiotal skolor i . Det är en utmärkt utbildning om man vill läsa vidare utomlands och även för fortsatta studier i . I stället för nationella prov hålls på IB-utbildningen examinationer i slutet av årskurs 3 som rättas externt. Det säkerställer rättssäkerhet och omöjliggör betygsinflation. Universitets- och högskolerådet har sett över föreskrifterna om grundläggande behörighet och urval. Efter den översynen är förslaget att avgångsbetyg för elever som studerar på IB-programmet och ska värderas lägre än när man söker till universitet och högskolor. Står regeringen och statsrådet bakom beslutet? 128 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Jag delar i grund och botten synen på själva utbildningen. Jag har dessutom som tidigare skolminister haft möjlighet att besöka en hel del av de utbildningar som finns i landet, och jag kan vittna om inte bara bra kvalitet på utbildningen utan även om motiverade elever som har gjort valet därför att de tror att det är positivt för dem. har det kommit ett förslag till regeringen, och regeringen kommer att bereda detta ärende på precis samma sätt som vi brukar innan vi återkommer med förslag. 129 (M): Tack, , för svaret! Nuvarande IB-elever valde linjen under premissen att få söka till svenska universitet på befintligt system. Förslaget försvårar drastiskt omständigheterna under vilka eleverna söker till tänkta universitetskurser. Anser att det är rättvist och rimligt att ödelägga ett alternativ som erbjuder en bred och internationellt erkänt bra utbildning? 130 Statsrådet (S): Jag har lång erfarenhet av skolfrågor. Min erfarenhet är att det tyvärr händer av och till, särskilt när det sker förändringar i utbildningssystemet, att det blir en lucka. Det skedde när den förra regeringen genomförde förändringar i skollag och gymnasieutbildningar, och det skulle också ske om det i det här fallet blev en sådan förändring. Men själva förslaget bereds i , och regeringen återkommer med förslag om och när vi är beredda att gå vidare. Åtgärder mot olaglig lastbilstrafik 131 (S): Min fråga går till statsrådet . I finns ett omfattande problem när det gäller illegal lastbilstrafik. Det innebär att svenska seriösa åkerier som betalar rätt skatter och avtalsenliga löner kan riskeras att konkurreras ut. Vad tycker infrastrukturministern att vi ska göra för att komma till rätta med frågan? Vad har regeringen för förslag till lösningar på detta problem? 132 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Detta är en viktig fråga. Den har naturligtvis bäring på hela arbetsmarknaden med utstationeringsdirektiv, det vill säga att EU klarar av att försvara arbetstagares rättigheter och löntagares möjligheter till utveckling. På transportområdet är det en viktig fråga. Under hela den tid jag har innehaft posten har regeringen varit oerhört aktiv på EU-nivå och sett över lagstiftningen i för att se om det behövs förändringar där. Just nu ligger ett stort utredningsuppdrag hos Transportstyrelsen. Regeringen har avsatt medel i budgeten så att polisen ska få ökade möjligheter att kontrollera den olagliga cabotagetrafiken. Mycket mer är på gång, inte minst i anslutning till EU:s vägtransportpaket som kommer . Vi har för avsikt att verkligen ligga på för att se till att lagstiftningen blir så bra som möjligt. 133 (S): Jag är nöjd med svaret, så jag har faktiskt ingen följdfråga. arbete för en gemensam migrationspolitik i EU 134 i (M): Min fråga går till justitie- och migrationsminister . Migrationsministern har åkt på toppmöte efter toppmöte inom Europeiska unionen . Han har diskuterat hela EU:s hela migrationspolitik. Vi kan konstatera att det är få länder som följer de beslut som har fattats. En rad beslut har fattats, och flyktingkrisen är på intet sätt över. Eftersom är ett stort mottagarland borde ha en ledande roll i utformningen av EU:s nya asyl- och migrationspolitik. Därför vill jag fråga justitie- och migrationsministern vilka tre konkreta framgångar han har nått i att få fram en ny migrations- och asylpolitik inom unionen. 135 Justitie- och migrationsminister (S): har en ledande roll inom asyl- och migrationspolitiken, inte bara i EU utan också globalt. Tror att det var en tillfällighet att var en av medarrangörerna till det stora toppmöte som president anordnade i ? Jag var själv där. Vi var också det minsta land som var medarrangör, till befolkningsstorleken räknat. Det beror på att vi, som amerikanerna säger, punch over our weight. Det vill säga att vi slår hårdare, globalt och även europeiskt sett, än vår befolkningsstorlek motiverar. Så är det också på EU-nivå. vill höra om framgångarna. Vi hade aldrig haft en omfördelning från och till övriga EU om inte hade arbetat för det. Vi hade aldrig haft det beslut om ett europeiskt vidarebosättningsprogram som ligger på EU:s bord om inte hade drivit fram det. Vi hade aldrig haft de sju rättsakter som ligger där om inte hade drivit fram dem. 136 i (M): Jag kan ställa om min fråga, för jag vill fortfarande veta tre framgångar i form av resultat som gör skillnad för asyl- och migrationspolitiken i realiteten. Vilka tre framgångar har nått i förhandlingarna om en ny asyl- och migrationspolitik på EU-området? 137 Justitie- och migrationsminister (S): Jag kan upprepa dem. Den första är ett beslut när det gäller omfördelning. Vi vet att den omfördelningen fortsätter och är viktig för att och ska kunna klara sig. Sedan finns det en del länder som är emot. Vi kan inte rå för att till exempel moderater absolut inte vill ta emot några flyktingar. Det är ett av de problem vi har – att se till att alla tar emot. Den andra är precis som jag säger ett ramverk för vidarebosättning där EU kan ta ansvar för vidarebosättning direkt från flyktinglägren till … 138 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Detta avslutar veckans frågestund. Jag ber att få tacka de deltagande statsråden och ledamöterna. § 7 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:57 Resultat för 100-klubben av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:58 Förenkling av lönestöden av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:59 Delegation för att skapa jobb av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:60 Snabbspåren av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:61 arbetssätt i sjukförsäkringsärenden av (V) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:62 Framtida förhandlingar mellan och av (SD) till statsrådet (S) 2016/17:63 Klimattoppmötet COP22 av (V) till statsrådet (MP) 2016/17:64 Personaloptioner av (M) till finansminister (S) 2016/17:65 Konsekvensutredningar av (M) till närings- och innovationsminister (S) § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:139 EU och den svenska glöggen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:140 Missbruk av resedokument, främlingspass och uppehållstillståndskort av (M) till statsrådet (S) 2016/17:141 handläggningstider av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:142 Statsbidrag till försvarshistoria av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2016/17:143 Preskriptionstiden för ny asylansökan av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:144 Modulhus för nyanlända av Skånberg (KD) till statsrådet (MP) 2016/17:145 Vinterdäckskrav på drivaxlarna på tunga fordon av (M) till statsrådet (S) 2016/17:146 förmåga att bekämpa illegala anställningar och svartarbete av (M) till finansminister (S) 2016/17:147 Det nordiska dubbelbeskattningsavtalet av (V) till finansminister (S) 2016/17:148 Ökande organdonationsköer av (M) till statsrådet (S) 2016/17:149 Värdering av internationella gymnasieprogram av (M) till statsrådet (S) 2016/17:150 Åtgärder mot oseriös telefonförsäljning av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:151 Politisk kontroll över beslut inom FN-systemet av (M) till statsrådet (S) 2016/17:152 Svenska myndigheters tolkning av av (M) till statsrådet (S) 2016/17:153 Information till om regeringens arbete inom FN-systemet av (M) till statsrådet (S) 2016/17:154 Instruktioner för opolitiska tjänstemän i FN-systemet av (M) till statsrådet (S) 2016/17:155 Utvisning på grund av regelkrångel av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:156 Lantmäteriets resurser av (S) till statsrådet (MP) 2016/17:157 hyllningar av terrorister av (SD) till utrikesminister (S) 2016/17:158 Förhärligande av terrororganisationen av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:159 Välfärden av (M) till statsrådet (S) 2016/17:160 Sänkt värde på internationella betyg av Boriana (M) till statsrådet (S) 2016/17:161 Den östliga förbindelsen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:162 Kompetensutveckling i senare skeden av yrkeslivet av (M) till statsrådet (S) 2016/17:163 Reform av strandskyddet och mer byggande av (M) till miljöminister (MP) § 9 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:62 Förändringen av underhållsstödet av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:89 Systembolaget och antifacklig verksamhet av (S) till närings- och innovationsminister (S) 2016/17:77 Abortregister av (C) till statsrådet (S) 2016/17:76 Regeringens behandling av SOU 2015:110 av (M) till statsrådet (S) 2016/17:80 Regler för arbetskraftsinvandring av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:78 Tydligare information vid bildandet av naturreservat av (V) till miljöminister (MP) 2016/17:79 Resurser till SOS Alarm av (M) till statsrådet (S) 2016/17:87 Kristna konvertiter i av (KD) till utrikesminister (S) 2016/17:85 Upplägg för kampanjen till av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:86 Ytterligare redovisning av kampanjen till av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:88 Finansieringen av besök i av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:82 Distansförsäljning av alkohol av (M) till statsrådet (S) 2016/17:83 medlemsskap i Europol av (C) till statsrådet (S) 2016/17:117 Det framtida samarbetet med mot den organiserade brottsligheten av (V) till statsrådet (S) 2016/17:92 Dödligt våld bland kriminella av (M) till statsrådet (S) 2016/17:91 Regelverket för Lärarlyftet II av (L) till utbildningsminister (MP) 2016/17:90 Fler nya jobb till nyanlända av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:98 Olovlig körning av Boriana (M) till statsrådet (S) 2016/17:101 Integration i Åre kommun av Per Åsling (C) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:96 Personalbrist inom mammografin av (M) till statsrådet (S) 2016/17:94 Det ökande antalet butiksrån av (M) till statsrådet (S) § 10 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om faktapromemorior § 4 Svar på interpellation 2016/17:36 om bistånd till 1 Statsrådet (MP) 2 (V) 3 (V) 4 (S) 5 Statsrådet (MP) 6 (V) 7 (V) 8 (S) 9 Statsrådet (MP) 10 (V) 11 Statsrådet (MP) § 5 Svar på interpellation 2016/17:37 om EU:s förslag om ansvarsfördelning för växthusgasutsläpp 12 Statsrådet (MP) 13 (V) 14 Statsrådet (MP) 15 (V) 16 Statsrådet (MP) 17 (V) 18 Statsrådet (MP) 19 FÖRSTE VICE TALMANNEN Besked om skatter på biobränslen 20 (M) 21 Statsrådet (S) 22 (M) 23 Statsrådet (S) 24 (SD) 25 Justitie- och migrationsminister (S) 26 (SD) 27 Justitie- och migrationsminister (S) Tidsplan för lagstiftning om krigsbrott och terrorism 28 (C) 29 Justitie- och migrationsminister (S) 30 (C) 31 Justitie- och migrationsminister (S) Anmälnings- och åtalsfrekvensen vid våld mot kvinnor 32 (L) 33 Justitie- och migrationsminister (S) 34 (L) 35 Justitie- och migrationsminister (S) Regeringens politik i fråga om personlig assistans 36 (KD) 37 Statsrådet (S) 38 (KD) 39 Statsrådet (S) Jämn könsfördelning i bolagsstyrelser 40 (S) 41 Statsrådet (S) 42 (S) 43 Statsrådet (S) 44 (MP) 45 Justitie- och migrationsminister (S) 46 (MP) 47 Justitie- och migrationsminister (S) 48 (V) 49 Justitie- och migrationsminister (S) 50 (V) 51 Justitie- och migrationsminister (S) Regeringens insatser i utanförskapsområden 53 Statsrådet (S) 55 Statsrådet (S) 56 (C) 57 Statsrådet (S) 58 (C) 59 Statsrådet (S) 60 (M) 61 Statsrådet (S) 62 (M) 63 Statsrådet (S) Infrastrukturpropositionens effekter på pendeltåg 64 (S) 65 Statsrådet (S) 66 (S) Regeringens syn på inre gränskontroller 67 (SD) 68 Justitie- och migrationsminister (S) 69 (SD) 70 Justitie- och migrationsminister (S) 71 (KD) 72 Justitie- och migrationsminister (S) 73 (KD) 74 Justitie- och migrationsminister (S) 75 (M) 76 Statsrådet (S) 77 (M) 78 Statsrådet (S) Straffrabatten för 18–21-åringar 79 (M) 80 Justitie- och migrationsminister (S) 81 (M) 82 Justitie- och migrationsminister (S) Förenklad biståndsbedömning i äldreomsorgen 83 (S) 84 Statsrådet (S) 85 (S) 86 Statsrådet (S) 87 (M) 88 Statsrådet (S) 89 (M) 90 Statsrådet (S) Mäns och pojkars roll i jämställdhetsarbetet 91 (S) 92 Statsrådet (S) 93 (S) 94 Statsrådet (S) 95 (S) 96 Statsrådet (S) 97 (S) 98 Statsrådet (S) Gränskontroller vid nya flyglinjer 99 (M) 100 Statsrådet (S) 101 (M) 102 Statsrådet (S) Vidgning av de kommunala stadsnäten för bredband 103 (KD) 104 Statsrådet (S) 105 (KD) 106 Statsrådet (S) Kompetenskrav för anställning vid Sis 107 (M) 108 Statsrådet (S) 109 (M) 110 Statsrådet (S) Beredningen av frågan om Nord Stream 2 111 (M) 112 Statsrådet (S) 113 (M) 114 Statsrådet (S) Införlivandet av i svensk lagstiftning 115 (S) 116 Statsrådet (S) 117 (S) 118 Statsrådet (S) 119 (M) 120 Statsrådet (S) 121 (M) 122 Statsrådet (S) Gemensamt flyktingmottagande i EU 123 (S) 124 Justitie- och migrationsminister (S) 125 (S) 126 Justitie- och migrationsminister (S) 127 (M) 128 Statsrådet (S) 129 (M) 130 Statsrådet (S) Åtgärder mot olaglig lastbilstrafik 131 (S) 132 Statsrådet (S) 133 (S) arbete för en gemensam migrationspolitik i EU 134 i (M) 135 Justitie- och migrationsminister (S) 136 i (M) 137 Justitie- och migrationsminister (S) 138 FÖRSTE VICE TALMANNEN § 7 Anmälan om interpellationer § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 9 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 10 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016