prot · H30986 · 2016-04-05 00:00:00 — Men det är många myndigheter, organisationer och enskilda som berörs av jakt och vilt. Detta är komplexa frågor, inte enkla. De åtgärder vi ska vidta måste stärka jakten och viltvården. För att vi ska nå framgång här tror jag att det är viktigt att vi får en bra samordning – att vi förbättrar den – och att vi har med oss den regionala nivån på ett mycket bra sätt. Om vi struntar i den regionala nivån kommer vi att missa väldigt mycket. Regeringen har därför initierat en utvärdering av Viltförvaltningsdelegationen för att titta på hur de har fungerat, och man har gett i uppdrag att ta fram en ny strategi för svensk viltförvaltning. Den har remitterats, och remissynpunkterna ska nu analyseras liksom delbetänkande, där det framkom att samordning och samverkan måste förbättras. Det är vad det handlar om. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 14 Svar på interpellation 2015/16:472 om jägarnas finansiering av det allmänna uppdraget om viltvård 57 Statsrådet (S): har frågat mig varför Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag om viltvård ska ses över och om jag har förtroende för Svenska Jägareförbundets arbete. har också frågat om jag avser att använda jägarnas inbetalningar till att dela ut nya uppdrag till organisationer som i vissa delar av sitt arbete motarbetar jägarna och jakten. Såsom landsbygdsminister värnar jag frågor om viltförvaltning. Jag anser att viltvård och jakt är viktiga landsbygdsnäringar. Viltvården, rätten till jakt och jaktens bedrivande regleras av jaktlagen. Enligt jaktlagstiftningen ska alla som jagar betala viltvårdsavgift. Jägarnas inbetalningar förvaltas i Viltvårdsfonden. I jaktlagen anges tydligt att fonden ska användas för att främja viltvården och andra ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Det är givetvis omöjligt att använda fonden på ett sätt som skulle strida mot svensk lag. Fonden kan alltså inte användas på något sätt som skulle kunna motarbeta viltvården och syftet med jaktlagen. Enligt lagen är syftet med viltvården att bevara de arter som tillhör viltbestånd och att främja en lämplig utveckling av viltstammarna. har en stark regional förankring som är baserad på ideellt engagemang. har ansvarat för att leda delar av viltvården och jakten i . har omvärlden förändrats. En ansvarsfull statsförvaltning förutsätter bland annat att arbetsformer vid behov ses över. Genom en översyn kan man identifiera eventuella brister, vilket är en förutsättning för att självständigt kunna initiera och åstadkomma förbättringar. Den översyn jag har initierat avser formerna för det allmänna uppdraget och är inte en utvärdering av Svenska Jägareförbundets arbete. 58 (M): Tack, ministern, för svaret! När det gäller den här interpellationen tycker jag att ministern har svarat på ett för mig tydligt och bra sätt. Han svarade: ”Jägarnas inbetalningar förvaltas i Viltvårdsfonden. I jaktlagen anges tydligt att fonden ska användas för att främja viltvården och andra ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Det är givetvis omöjligt att använda fonden på ett sätt som skulle strida mot svensk lag. Fonden kan alltså inte användas på något sätt som skulle kunna motarbeta viltvården och syftet med jaktlagen.” Jag tycker att de formuleringarna är mycket bra. De ger mig lite bättre känsla av att man inte har tänkt använda pengarna till något annat än vad syftet är. Faktum är, fru talman, att pengarna till viltvårdsfonden samlas in genom våra jaktkort som vi löser . De som löser jaktkort är de jägare som finns i landet, inklusive drevkarlar, om de tar del av kött och annat, samt hundförare. Avgiften är , och pengarna ska användas precis som ministern har beskrivit i svaret. Jag kan informationsmässigt tala om vart pengarna tog vägen 2014, så att man får en bild av det. fick 51,8 miljoner, 6,8 miljoner, 24,9 miljoner, polisen 39,2 miljoner, länsstyrelserna och 3 miljoner. De har använt pengarna mycket till övergripande information och information om praktisk jakt och förvaltning av vilt med mera. Det är viktigt att vi fortfarande håller i den biten. Det var därför vi och framför allt jag blev väldigt orolig när jag såg att ministern tog initiativ till en översyn. Med tanke på att ministern har sagt att man är hårt belastad på och har svårt att tillsätta utredningar och översyner därför att det är brist på pengar, att det tar tid och allt vad det är fråga om, måste jag fråga ministern: har man prioriterat just den här översynen framför alla de andra utredningar och annat som vi har efterfrågat från ? I stället har man satt igång en utredning som ingen faktiskt har efterfrågat. 59 Statsrådet (S): Vi har många jobb igång. Den fråga som vi diskuterade i förra interpellationsdebatten är något som arbetar med, och vi arbetar också med den här frågan. Detta uppdrag har haft – man har haft det . Det är en stor organisation med 150 000 medlemmar, som är utspridda över hela landet, så att förbundet är representerat över hela landet. Den regionala förankringen finns tydligt i organisationen, vilket när det gäller det allmänna uppdraget i många stycken är en förutsättning för att klara av det på ett bra sätt. Jag vill återigen hävda att har gjort det på ett förtjänstfullt sätt. Den här översynen gäller inte över huvud taget att utvärdera förbundets utförande av uppdraget, som jag nämnde, utan det handlar om formerna och att vi ska ha en rättssäker process. Det har faktiskt ifrågasatts om den är rättssäker, så det är en av anledningarna. Men det gäller också att det ska vara en transparent process. Det är en av anledningarna till översynen. 60 (M): Jag får väl ställa en följdfråga till ministern. Syftet är att det ska vara transparent, säger ministern. Den biten är självklart bra. Men för tydlighetens skull, för åhörarna som lyssnar på detta och för dem som läser protokollet efteråt vill jag fråga: Kan ministern garantera att pengarna inte kommer att hamna hos organisationer som har som huvudmål att motverka jakten och viltvården? Det vore bra om jag fick ministern att svara tydligt ja på den frågan. Transparens kan vara bra. Men jag tyckte att detta kanske inte var den mest prioriterade frågan, med tanke på alla de andra frågor som vi kanske borde ha löst ut inom och på ministerns uppdrag i övrigt när det gäller varg, viltmyndigheter och annat som vi har diskuterat i tidigare interpellationsdebatter – det hade kanske varit mer prioriterat. En sista fråga: När räknar ministern med att översynen ska vara klar? 61 (S): Jag hade hoppats att kunna vara här . Men i stället har jag lyssnat på delar av de tidigare debatterna från en något skraltig bredbandslina på ett något skraltigt tåg. Därför är jag något sen. Men jag har ändå lyckats höra att landsbygdsminister har aviserat ordentliga åtgärder för att skapa ordning och reda i viltförvaltningen, vilket efterfrågas. Jag har också hört att flera borgerliga partier, särskilt och kanske särskilt , är i total avsaknad av egen politik och enbart hemfaller till populism. Om jag hade varit med i debatten om till exempel en viltmyndighet hade jag talat om att den tidigare regeringen, som hade en finansminister som hette , inte lade några som helst pengar eller något som helst arbete på en ny viltmyndighet. Det är inte med ytterligare en myndighet som vi skapar mer ordning och reda om det är vissa oklarheter i andra myndigheter. Jag menar att vi då måste se till att skapa ordning och reda i de myndigheter som vi faktiskt redan har. Landsbygdsminister har svarat mycket bra, nämligen att det enligt oss socialdemokrater är den regionala förvaltningen som vi ska prioritera, se till att den fungerar och stärka. Sedan kan jag personligen också driva på för en utlokalisering av ytterligare statliga myndigheter, till exempel , till eller andra delar av landet. Det tror jag skapar ytterligare ordning och reda. Det är i den regionala närvaron som det allmänna uppdrag som har ger så mycket tillbaka till viltvården. Det är också genom den regionala närvaron och det ideella engagemanget som vi politiskt får ut mer än om, som också krävts från vissa myndigheter, detta upphandlas. Jag menar att det allmänna uppdrag som har fungerat väl visar att har skött detta mycket bra. Jag kan konstatera att har efterfrågat en dialog om hur vi tar det allmänna uppdraget vidare framåt, så att det allmänna uppdraget kan vara lyckosamt till. När det gäller en sådan dialog har landsbygdsminister aviserat att man ska titta på detta – vad som har fungerat bra och vad man behöver förbättra eller ha en ytterligare dialog med om. Jag tror att och medlemmarna har kapacitet att skilja på medlemskapet i och det allmänna uppdrag som har. Jag känner , och det är en mycket professionell organisation. Det är framför allt en organisation som har närvaro i hela landet. Det är någonting som vi från det här huset har saknat på många andra fronter. 62 Statsrådet (S): När det gäller frågorna som togs upp om medlen kan användas vill jag än en gång vara mycket tydlig. Det är självklart uteslutet att använda Viltvårdsfonden för något ändamål som inte är förenligt med jaktens syfte, det vill säga att främja viltvården. Organisationer som har till syfte att motarbeta jägarna och jakten kan på inga villkor få medel ur Viltvårdsfonden, eftersom det skulle strida mot jaktlagens syfte. Fonden förvaltas av Kammarkollegiet, men det är regeringen som beslutar om hur medlen ska nyttjas. Jag vill inte föregripa översynen som sker i dialog med som själva har uttryckt att det finns all anledning att föra en dialog om detta. Vi får se vad detta resulterar i , så att vi sedan kan fatta beslut i frågan. 63 (M): Jag tackar ministern för det tydliga svaret. Det var precis det som jag efterfrågade. Jag ska kommentera det som socialdemokraten , som har anlänt till debatten både lite sent och lite dåligt påläst, sa. Men det är trevligt att ha dig här, . Men det som vi diskuterade tidigare när det gäller en viltmyndighet och annat var det kanske inte så tydligt just från regeringspartierna att de ville genomföra detta. Jag välkomnar att du tycker att detta är ett bra förslag och att vi båda kan tänka oss att till och med utlokalisera verksamhet från , vilket detta i princip innebär. kom också fram till att man skulle bryta loss denna del från och lägga den i en egen myndighet. Men den diskussionen får du, , ta med din minister sedan för att lösa detta och se till att dessa utredningar kommer igång. Den diskussionen behöver vi inte ta tid för att föra här i kammaren. Jag har egentligen inget mer att tillföra med tanke på att jag tycker att jag har fått ett bra svar från ministern i detta läge. Det är fortfarande märkligt att man prioriterar att utreda detta. Om det är jätteviktigt för regeringen att göra det får man väl se över detta och få det transparent när det gäller dessa uppdrag. Men jag tycker att ministern i fortsättningen ska prioritera de uppdrag som riksdag faktiskt ger i första hand när det gäller tillkännagivanden och annat och kanske lägga pengarna och kraften på att göra klart dessa saker innan man ger sig in på andra frågor där det inte finns någon efterfrågan. Jag tackar för debatten. 64 (S): Jag tackar ministern för det tydliga svaret. Det är klart att det allmänna uppdraget har varit mycket viktigt. Det är mycket viktigt att vi har ett ideellt engagemang, och det är mycket viktigt att vi har eftersöksjägare som kan ge sig ut och spåra ett vilt som är påkört. Det är också mycket viktigt att vi ur ett jägarperspektiv har möjlighet att informera om betesskador och om utfodring, så att det görs på rätt sätt. Det är mycket tråkigt att vi har eftersöksjägare som blir hotade. Det är något som vi i den här kammaren måste ta på största allvar. Det är inte okej. Jag måste konstatera, , att inte lade några pengar på någon ny viltmyndighet vare sig i regeringsställning eller i opposition. ska därför kanske lobba in i sitt eget parti om till varje pris vill fortsätta att skapa ytterligare oreda genom att tillföra ytterligare en myndighet. Jag har ingenting mer att tillägga om det. Jag ser att denna regering tar ett helhetsansvar när det gäller att vara aktiv i hela landet. Det är något som det här landet har saknat under . 65 Statsrådet (S): efterlyser en bättre prioritering av pengarna och att de används till rätt utredningar. Det är stentuffa prioriteringar med anledning av det minus på 67 miljarder som Alliansen lämnade till oss. Jakten och viltvården är oerhört viktiga för svensk landsbygd. Det är också viktigt att de fungerar för de miljöerna. Vi har inte minst trafikolyckor som är en del, och de kan egentligen inträffa i princip var som helst i vårt avlånga land. Då är det mycket bra att vi har en organisation som har en regional förankring över hela landet, och det har faktiskt som har skött detta på ett exemplariskt sätt . Jag vill uttrycka det väldigt tydligt. Givetvis är detta frågor som engagerar många människor och som det är diskussion om. Det tycker jag är mycket bra. Jag lovar att jag kommer att jobba för att vi ska få en bra lösning i dialog, inte minst med . Jag tackar er för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellationerna 2015/16:427, 496 och 518 om villkoren för svenska mjölkbönder 66 Statsrådet (S): frågar vilka av åtgärderna 60–66 ur handlingsplan mjölk som kommer att vara genomförda till . frågar om det är mitt ställningstagande att de 87 punkterna på åtgärdslistan räcker för att rädda de svenska mjölkproducenterna. frågar vilka konkreta åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att stötta mjölknäringen och ge likvärdiga konkurrensvillkor som övriga EU-länder, om vi kommer att kompensera jordbrukare ekonomiskt för uppkomna extra räntekostnader till följd av försenade utbetalningar av EU-stöd och om vi är beredda att diskutera med bankerna och hitta lösningar som gjort, med ränte- och amorteringsfrihet i två till för mjölkbönder. kallade jag till ett möte med representanter för organisationer, företag och myndigheter med kopplingar till mjölkproduktionen. Initiativet togs mot bakgrund av uppvaktningar från branschen om oro för det kritiska läget i många svenska mjölkföretag. En gemensam ”handlingsplan mjölk” togs fram där aktörerna i branschen definierade åtgärder på kort och på lång sikt för att stärka mjölkföretagen. Jag ser det som mycket värdefullt att branschen samlar sig till en gemensam strategi, och min syn på detta är att alla strategier kontinuerligt behöver utvecklas i en föränderlig värld. Målen och åtgärderna i handlingsplanen är sprungna ur aktörernas engagemang och vilja till handling, och åtgärderna knyts i handlingsplanens längre version till de olika aktörerna. Detta framgår dock inte av den kortare version som citeras i interpellationen. Av de sju åtgärder pekar ut är fyra av dem, 62, 63, 65 och 66 knutna till LRF Mjölk och LRF. Jag koncentrerar mig därför på de åtgärdsförslag som riktas till regeringen. I åtgärd 61 föreslås regeringen ansvara för att utreda om sänkt arbetsgivaravgift för ett företags första anställda i småföretag är en kostnadseffektiv åtgärd för att stärka dessa företags konkurrenskraft. Regeringen vill att fler enmansföretagare ska ta steget och våga anställa sin första medarbetare. Därför har regeringen remitterat ett förslag om sänkt arbetsgivaravgift för den först anställda. Förslaget innebär att enskilda näringsidkare bara ska betala ålderspensionsavgiften, , på ersättningen till den anställda . De nya reglerna föreslås träda i kraft . När det gäller åtgärd 60, som handlar om konkurrenskraft och produktionsmedelsskatter samt övriga åtgärder i handlingsplanen, utgör åtgärderna i handlingsplan mjölk ett av flera inspel i arbetet med den livsmedelsstrategi vi jobbar med. Jag vill i sammanhanget nämna arbetet med den nationella livsmedelsstrategi som regeringen aviserade i budgetpropositionen . Strategin ska bidra till att potentialen i svensk livsmedelsproduktion nyttjas fullt ut. Målet för arbetet med livsmedelsstrategin är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de relevanta nationella miljömålen nås. Strategin ska också bidra till att öka andelen ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel samt innebära bättre möjligheter för konsumenter att göra medvetna val. I samband med att regeringen presenterar propositionen om den nationella livsmedelsstrategin avser regeringen även att presentera offentliga insatser för att stärka den svenska livsmedelskedjan. I åtgärd 64 föreslås och att tillsammans med länsstyrelserna säkerställa ändamålsenliga rutiner kopplade till stödhanteringen så att utbetalningarna kan ske . Det ingår i uppdrag att betala ut stöden så tidigt som medger. var ett exceptionellt år. Det har varit stora reformer och en utdragen förhandlingsprocess. Jag beklagar att stöd betalas ut senare än vanligt. Jag räknar med att situationen stöd kommer att vara bättre. Både regeringen och arbetar för utökade möjligheter till förskott av stöd . Jag vill också tillägga att har lyckats betala ut stöd tidigare än de flesta andra medlemsländerna. 67 (KD): Jag vill tacka landsbygdsministern för svaret. Bakgrunden till min interpellation är att situationen har försämrats ytterligare och nedläggningen av gårdar fortsätter. slutar i genomsnitt fem mjölkbönder på grund av att det inte är ekonomiskt möjligt att fortsätta. rapporterade världens största mjölkbörs att man skriver ned prognosen ytterligare. Med ett ytterligare sänkt mjölkpris på världsmarknaden kan vi förvänta oss en accelererande utslagning av svenska mjölkbönder. Krisläget för mjölkbönderna fördjupas ytterligare. Priset på mjölk sänks och är nu nere i ca 2,50. Det är vad bonden får för . I affären efter alla mellanled betalar vi konsumenter ca . För att bonden ska gå plus minus noll borde bonden få 3,50–3,per kilo. Vi talar alltså om för lite för varje kilo mjölk. rapporterade tidningen om att svensk mjölk blivit den stora förloraren i EU. Tyvärr var det inte ett aprilskämt. efter att mjölkkvoterna togs bort står det klart att svenska mjölkbönder tappar i konkurrensen. Medan mjölkinvägningen inom EU har ökat med har produktionen i minskat . Framför allt ökar produktionen i våra konkurrentländer , , , och . Det finns inget ljus i sikte. Det ljus vi ser i tunneln är ett stort tåg. Många mjölkbönder jag har pratat med vittnar om likviditetsbrist. Vissa får sälja mark för att få pengar, och vissa betalar bara räntan på fakturorna. Vi ser hur mjölkbönderna lägger ned sina verksamheter – om de kan. I vissa fall blir det konkurser. Jag förstår att landsbygdsministern har varit ute, som jag, och träffat många mjölkbönder som vittnar om samma sak. kommer regeringen med sin vårbudget. Kan alla de mjölkbönder som tittar på debatten just nu och som hoppas på ett litet halmstrå räkna med att bli kompenserade även detta år, likt det som regeringen gjorde ? 68 (M): Tack, ministern, för svaret på våra interpellationer. Situationen för mjölkbönder är katastrofal. Fem svenska mjölkbönder får lägga ned sin verksamhet på grund av bristande lönsamhet. Svenska bönder priskonkurrerar med alla andra mjölkproducenter ute i . De har betydligt bättre villkor när det gäller allt från dieselskatt till lagar och regler för sin verksamhet. Allt sammantaget gör att svensk mjölk blir dyrare att producera som det råder fri priskonkurrens inom Europeiska unionen. Långsiktigt kan det aldrig fungera. Den svenska mjölkproduktionen riskerar i det här fallet att slås ut om vi inte politiskt agerar, för det är i grunden politiska beslut i som försatt de svenska mjölkbönderna i den situation de just nu befinner sig i, i det sämre konkurrensläget. Vi har ett unikt starkt djurskydd i som i kombination med höga miljökrav och höga skatter är förklaringen till att svensk mjölk är dyrare än den som vi importerar. Svenska politiker har först beslutat om ett starkt djurskydd som driver upp produktionskostnaderna. Sedan beslutar politiker från samma partier, lokalt i kommuner och landsting, om att handla upp mjölk från länder med sämre djurskydd därför att den är billigare. Det här hänger faktiskt inte ihop. intog landsbygdsministern en enligt mig samarbetsinriktad hållning gentemot de svenska mjölkproducenterna. Det skapade en hel del förväntningar utanför det här huset. Men hitintills har utvecklingen för mjölkbönderna inte vänt, och jag tror inte att de i praktisk handling, än så länge åtminstone, har märkt av särskilt mycket av alla de goda intentioner man hade. I grunden handlar det om att komma till rätta med en orimlig konkurrenssituation som vi politiskt har försatt dem i. Tillsammans med mjölkproducenterna tog ministern fram 87 punkter som skulle genomföras för att rädda svensk mjölkproduktion. Jag har mot den bakgrunden frågat ministern om han tror att det kommer att räcka. Hur många av de här punkterna har ministern och hans regering genomfört så här långt? Det är en enkel fråga som skulle kunna få ett enkelt svar här inne. 69 (C): Kära ledamöter och åhörare! Jag vill också stämma in i tacket till landsbygdsministern för svaret i kammaren på de tre inlämnade interpellationerna. Jag är medveten om att det har varit påskfirande, många arbetsdagar och säkert ett väldigt intensivt program, men jag kan konstatera, fru talman, att jag inte fått några svar på de frågor som jag lämnat in. Därför hoppas jag att landsbygdsministern här i debatten nu grundligt och sakligt kan gå igenom fråga för fråga och berätta hur regeringen ser på respektive frågeställning. Läget är oerhört allvarligt när det handlar om svensk mjölkproduktion. Vi är inne på med en mjölkkris, och avräkningspriset fortsätter att minska. Det har varit tufft länge, och prognoserna som finns nu är allt annat än positiva. Beskeden och engagemanget har låtit vänta på sig från dem som från regeringens sida förväntas lägga fram förslag till åtgärder och långsiktig planeringsförutsättning. I min interpellation frågade jag, som här citerades korrekt, vilka konkreta åtgärder ministern och regeringen kommer att vidta för att stötta mjölknäringen och ge likvärdiga konkurrensvillkor med de i övriga EU-länder. Kommer ministern och regeringen att verka för att göra som gjorde och hitta sätt att arbeta med ränte- och amorteringsfrihet ? Med tanke på det uppkomna läget där många har fått vänta på utbetalningar, både på kompensationsstöd och på övriga bidrag, i ett läge som likviditetsmässigt är oerhört ansträngt uppkommer det fördyringar för den enskilde jordbruksföretagaren. Min fråga var om regeringen skulle kunna tänka sig att ta räntekostnaderna som kompensation, för det är ändå staten och EU som gör att den enskilde drabbas. Man kan fundera på vilken annan bransch som skulle tillåta sig att acceptera att staten behandlar den typen av stöd och ersättningar på det sätt som man gör gentemot jordbrukssektorn och mjölkproducenter. Ministern svarar att 2015 var ett exceptionellt år, att det har varit svårt att förutse exakt hur regelverk och annat skulle bli. Det har vi diskuterat tidigare, inte minst kopplat till de förutsättningar som var vid ansökningsförfarandet . Ministern räknar med att situationen stöd kommer att vara bättre. Både regeringen och arbetar för att kunna förskottera så att den enskilde ska kunna få ut bidragen eller stöden tidigare. I praktiken skulle detta alltså kunna innebära att den enskilde som väntar stöd skulle få ut nästa års stöd tidigare. Jag tycker att det är viktigare att fästa fokus på vilka åtgärder och besked regeringen har att presentera än att fokusera på att det finns andra länder som har gjort det här sämre. Det här är ä ndå ett stort misslyckande, och det krävs oerhört mycket insatser här och för att dämpa den kris som pågår. 70 (C):