prot · H40947 · 2016-12-15 00:00:00 — För att komma till rätta med arbetsrelaterade besvär samt uppmuntra till friskvård föreslår ett nytt anslag på i en särskild satsning på företagens friskvård och företagshälsovård. Vi lägger ytterligare ett anslag på , som vi vill satsa på ett nationellt för arbetsmiljö för att via forskning kunna hantera olika arbetsmiljöfrågor och deras effekter på samhället. Detta är något som man eftersträvar från fackligt håll men även från flera tunga aktörer inom den svenska industrin. vill även fortsättningsvis uppmuntra arbetet med , systematiskt arbetsmiljöarbete, genom ett antal viktiga ställningstaganden. Vi vill med klara och tydliga besked till företagen visa vad som krävs, via , samt att man i samråd med Kommuner och Landsting väljer att även implementera den offentliga sektorn i införandet av . Det är många kommuner och landsting som helt struntar i detta. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vi kommer även att följa arbetet med den gemensamma arbetsmiljöstrategi som EU nu tar fram. Vi anser att en gemensam strategi kan försämra villkoren på den svenska arbetsmarknaden. Både fackliga organisationer inom och ser negativt på delar av förslaget. I har vi en bra lagstiftning gällande arbetsmiljön, och för oss är det självklart att det är nationella regler som ska gälla först och främst. Vi anser att ligger långt fram i dessa frågor. Jag vill avsluta med att tacka regeringen för att den äntligen tar upp striden gällande lex . Detta var en av de frågor som fick mig att engagera mig politiskt . Jag var aktiv som förtroendeman inom . Men av vissa skäl fick jag lämna detta uppdrag när jag blev för aktiv i ett parti som inte var accepterat. Jag hoppas att vi kan komma fram till en gemensam lösning när det gäller lex . 247 (C): Vi blir allt friskare och lever allt längre i . Det är mycket bra. Vi har dock inte ändrat pensionsåldern , och unga börjar jobba allt . Det skapar ett antal utmaningar för samhället när det gäller hur vi ska klara vår gemensamma välfärd framöver. har vi en situation på svensk arbetsmarknad där allt fler jobb automatiseras, vilket leder till att jobb försvinner medan nya jobb skapas. Det är en viktig utmaning att ta fasta på. Det kräver rejäla reformer för att man ska klara att möta denna utmaning. Det är viktigt med ett förlängt arbetsliv, och jag yrkar därför bifall till reservation 12 från Alliansen. Men människor behöver inte bara arbeta längre, utan det krävs också möjligheter för människor att våga byta jobb och arbetsplats mitt i livet. Då behövs det reformer, och vi måste se till att arbetstagare kan möta den arbetsmarknad och de företag som vill anställa. De måste hitta varandra på ett bättre sätt. Det är en förutsättning för att arbetslösheten ska kunna minska och för att människor ska få ett arbete, men också för att företagen ska kunna möta den efterfrågan som finns på deras produkter och tjänster. Bristen på koppling mellan dem som söker ett jobb och dem som behöver anställa är ett av de största problem som vi har i . Den allra viktigaste punkten i fråga om just matchningen på arbetsmarknaden, som är ett av största tillväxthinder, är Arbetsförmedlingen. Jag tänkte säga lite grann om det. Antalet företag som väljer att anlita Arbetsförmedlingen för att rekrytera minskar stadigt. Hälften av företagen som har försökt rekrytera via Arbetsförmedlingen uppger att det har fungerat dåligt. Få av de små företagen som är jobbskapande i använder sig av Arbetsförmedlingen, och allmänhetens förtroende för Arbetsförmedlingen är mycket lågt. Det är i grund och botten politikens fel. Där behövs det rejäla reformer. Därför är det olyckligt att en av regeringens första åtgärder var att inte låta den utredning som utredde Arbetsförmedlingen fortsätta sitt arbete. vill skilja på myndighetsuppdraget och matchningsuppdraget och i stället införa en jobbfixarpeng. Det bygger på att den arbetssökande får en peng och kan välja att gå till den förmedling som man tror kan fixa ett jobb på bästa sätt. Det kan vara ett privat företag, en ideell organisation eller en verksamhet som utför detta uppdrag. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Poängen med en jobbfixarpeng är också att den arbetssökande drivs att fixa jobb. I vår modell vill vi se en jobbfixarpeng som bygger på tre steg. Den första pengen kommer vid inskrivning hos Arbetsförmedlingen eller hos den som ska förmedla jobb. Den andra pengen kommer när man har fått ett jobb. Och den tredje och största pengen kommer när man har kommit i ett varaktigt arbete. Denna jobbfixarpeng ska baseras utifrån vilka behov man har på arbetsmarknaden. Pengen kommer också att variera beroende på om man står nära eller långt ifrån arbetsmarknaden. Detta är ett system som har varit mycket framgångsrikt i , och driver på för att detta ska vara en reform som genomförs i också. Detta är oerhört viktigt. En av de största tillväxthinder som vi har i är den dåliga matchningen på arbetsmarknaden, och då behöver vi reformera Arbetsförmedlingen. För att människor ska våga byta arbeta mitt i livet krävs det också fler reformer. vill att det ska bli en förnyelse av den svenska modellen. Vi har en arbetsmarknad som präglas ganska tydligt av tudelningen mellan stad och land, och mellan människor som har goda förutsättningar på arbetsmarknaden och människor som har mindre goda förutsättningar på arbetsmarknaden. Vi har också en mycket tydlig tudelning på arbetsmarknaden när det gäller de människor som har en fast och trygg anställning och de människor som står utanför. För de människor som står utanför är det oftast tidsbegränsade och otrygga anställningar som står till buds. Det strikta anställningsskydd som vi har i är en bidragande orsak till att det är svårigheter för de grupper som står utanför att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det skapar inlåsningseffekter för de människor som faktiskt är på arbetsmarknaden. Det finns undersökningar som visar att var fjärde människa på svensk arbetsmarknad vantrivs. Vi behöver se till att rörligheten på arbetsmarknaden ökas. Därför har föreslagit att det ska tillsättas en självständig och opartisk kommission för att utveckla den svenska modellen och se till att vi får en mer rörlig arbetsmarknad och som också möter morgondagens utmaningar. Jag hoppas att det är någonting som även företrädare från regeringspartierna kan se som en god idé. Syftet med en sådan självständig kommission är att man ska ta hänsyn till företagens behov av flexibilitet och kompetensförsörjning, men också att man ska ta hänsyn till de anställdas behov av och önskemål om trygghet och möjlighet till omställning mitt i livet. På detta sätt kan man möta de människor som står långt från arbetsmarknaden och se till att de faktiskt får en chans på arbetsmarknaden. Det är oerhört viktigt för att vi ska kunna klara framtidens utmaningar i form av exempelvis automatisering, som gör att antalet jobb ständigt minskar, och för att vi behöver utvecklas och hitta nya sätt att utbilda oss genom hela livet. 248 (S): Regeringen föreslår i denna budget bland annat att förvaltningsanslag ska höjas med . Syftet är att myndigheten ska kunna anställa fler arbetsmiljöinspektörer för att kunna utföra fler inspektioner runt om i landet. Men regeringens politik på arbetsmiljöområdet handlar också om att kunna förebygga ohälsa, olycksfall och osund konkurrens. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen För att nå dessa mål har regeringen presenterat en arbetsmiljöstrategi som bygger på dessa delar. Den handlar om att det moderna arbetslivet ska kunna fungera för människor , så att de till exempel inte blir utbrända. Den handlar om en nollvision när det gäller dödsolyckor. Det är otroligt viktigt. Men det handlar också om en rejäl förstärkning av arbetsmiljöarbetet på bred front med och som kommer att ligga fast även . Den svenska modellen, som det har talats en del om här , bygger på att parterna ska arbeta tillsammans. Därför har regeringen inrättat ett dialogforum för arbetsmiljö, där parterna träffas tillsammans med regeringen och löser de framtidsfrågor som finns. Regeringen tittar också på möjligheten att skapa ett nationellt centrum för arbetsmiljöfrågor. Det är en otroligt viktig fråga. Framför allt sedan lades ned under den borgerliga regeringens tid behöver man åter samordna forskning och arbetsmiljöfrågor på central nivå. Regeringen satsar också ganska mycket pengar på forskning om arbetsmiljöfrågor. Detta är frågor och satsningar som jag är stolt över. Regeringens arbete innebär många positiva steg i rätt riktning. Det som jag däremot inte är så nöjd med är att jag inte riktigt vet hur kommer att rösta här i när det handlar om just dessa frågor. Jag vet inte hur de kommer att rösta , eller för den delen eller året därefter. Jag har funderat en del på detta, och jag tycker att det är viktigt att vi här i kammaren får klarhet i var kommer att ställa sig i dessa frågor i arbetsmarknadspolitiken. Jag har därför gjort en liten julkalender så här i jultider – lucköppning i arbetsmarknadspolitik – för att förtydliga det som jag tänkte tala om här. Bakom lucka ett står det 1988. Vi går tillbaka en bit i tiden. Då var jag och skulle fylla åtta. Man kan kolla vad tyckte om arbetsmarknadspolitiken . grundades detta år. Då var de mycket positiva till den svenska modellen. De skrev i sitt partiprogram att har en lång tradition av facklig verksamhet och att fackföreningar fyller en mycket viktig funktion i samhället. Man kan säga att de är allmänt positiva. Bakom lucka två döljer sig . Vi går alltså , och vi kollar återigen vad det står om arbetsmarknadspolitiken i partiprogrammet. Det står att har en lång tradition av facklig verksamhet och att fackföreningarna fyller en mycket viktig funktion i samhället. Vi känner igen ordalydelserna från . Det är alltså en allmänt positiv inställning till den svenska modellen och ett erkännande av fackföreningsrörelsens viktiga roll på arbetsmarknaden. Vi går till lucka tre och . Jag skulle själv gå ut gymnasiet, så det hade hänt en del. Åren går, och skulle fylla elva. Här är det väldigt spännande, för plötsligt vill man avskaffa den svenska modellen helt och hållet. Man vill ersätta den med en ny typ av lösning som kallas riksmedlarmyndighet. Parterna ska alltså inte spela någon roll på arbetsmarknaden längre. Jag citerar från partiprogrammet: Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen ”En riksmedlarmyndighet bör inrättas med uppgiften att bedöma det årliga löneutrymmet och på basis av detta justera ett rikslöneindex. skall ha rätt att delta i alla kollektivlöneförhandlingar och med rikslöneindex som grund verka för sunda löneavtal. Alla enskilda löneavtal skall relateras till rikslöneindex.” Det är alltså en ny typ av arbetsmarknadsmodell som jag skulle vilja säga inte riktigt är som den svenska modellen. Ska jag vara helt ärlig känns historiens vingslag ganska tydligt. Om jag inte missminner mig satt väl dessutom andre vice talman som ersättare i partistyrelsen 1999, så det är ändå inte jättelänge sedan detta stod i partiprogram. Vi går raskt vidare till lucka nummer fyra och . Då var jag själv lite äldre, helt enkelt. Vad står det där? Ja, då har man ändrat sig; då är det inte längre riksmedlarmyndigheten som gäller, utan har helt bytt fot igen. Man vill avskaffa MBL, och man vill ha fler undantag i LAS. Man vill förbjuda fackliga stridsåtgärder, och det ska inte bli några mer pengar till arbetsmiljö. Det ska bli billigare att säga upp på grund av personliga skäl, och fackets makt i samhället ska minskas. Det är väldigt antifackligt och mot den svenska modellen. Sedan byter man fot igen 2010, vilket är lucka nummer fem. Hur har man ändrat sig då? Det har vi talat om tidigare här i , och jag tycker att det är viktigt att vi får höra om detta igen. är målsättningen plötsligt att tillvarata nationens samlade intressen. Nationen är det viktiga för . Man har en avsaknad av ideologiska bindningar och bevakande av särintressen på området, vilket gör att partiets politiska inriktning kan komma att skifta beroende på underliggande förutsättningar, politiska förändringar och konjunkturläge. Det är alltså någon typ av teflonpolitik, helt enkelt. Det är ganska spännande, för det förändras verkligen rejält . Vi har då den sjätte luckan – . Då är det vita-jobb-modellen som gäller. Man lämnar en motion till om vita jobb och att man vill införa den så kallade vita-jobb-modellen. Det ska bland annat ställas ett antal krav på anbudsgivande företag; bland annat ska företagen erbjuda sina anställda kollektivavtalsenliga villkor, alltså kollektivavtal. Man har på något sätt kommit tillbaka till den svenska modellen igen. Sedan har vi 2016, som är den näst sista luckan i kalendern. Jag har för övrigt varsin kopia av kalendern som de två sverigedemokrater som är närvarande i kammaren kan få. lades det fram ett förslag i om krav vid upphandling, och då skulle vi tala om kollektivavtal. Förslaget innebar att det skulle ställas krav på lön, semester och arbetstid i nivå med kollektivavtalen. Det röstade och , sverigedemokrater som sitter i arbetsmarknadsutskottet, nej till. Man röstade helt enkelt emot att dessa krav ska få ställas. Det finns i röstlängden, som jag faktiskt också har med mig. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Jag tycker att detta är väldigt intressant, och det jag egentligen frågar mig är vad som står bakom den sista luckan – . Ja, där finns det ett frågetecken. Vad händer 2017? Jag ska avsluta mitt anförande, men jag ville ta lite extra tid till detta. Jag tycker nämligen att det är viktigt eftersom det egentligen är detta som kommer att avgöra framtid , när vi återigen debatterar arbetsmarknadspolitik här i kammaren och ska fråga oss hur ställer sig. Jag skulle vilja avsluta mitt anförande med att ställa några frågor till , för det avgör som sagt på många sätt landets framtid hur partiet kommer att rösta i kammaren. De första frågorna ställer jag till . Jag tycker att man kan undra om skäms över det arbete han utförde som skyddsombud. Var det skamligt? Tycker att det var bortkastad tid, nu när han har nya, fina kompisar i näringslivet? Är det därför numera är emot att hans gamla kollegor ska få ett bättre skydd på arbetsplatserna och röstar emot det i ? De andra frågorna ställer jag till . Jag undrar egentligen vad jag ska tro på. Hur ska jag kunna veta vad röstar på i eller ? närmar sig, och vad kommer att tycka om arbetsmarknaden då? Detta är viktiga frågor. gamla kollegor och resten av svenska folket förtjänar ett svar. 249 SERKAN KÖSE (S): Det har varit en ganska bra debatt, och det är viktiga frågor som har diskuterats här . Jag tänkte fokusera lite grann på ungdomsarbetslösheten, vilket är en viktig fråga. Även om vi har nått den lägsta ungdomsarbetslösheten vill jag ändå påstå att det finns många ungdomar där ute som är arbetslösa, bland annat de unga nyanlända. Det är viktigt att ungdomar som har stått utanför arbetsmarknaden länge ges möjlighet att komma in på den, och det är särskilt viktigt när efterfrågan på arbetskraft är stor och ungdomarna behövs på arbetsmarknaden. Som vi har diskuterat tidigare handlar det också om att klara av den generationsväxling vi står inför. Jag tycker inte att en ung människa ska behöva börja sitt vuxna liv i långtidsarbetslöshet. Jag tycker inte att en ung människa ska stå utanför arbetsmarknaden. Därför är det viktigt och bra att detta är en högt prioriterad fråga för regeringen. Med det som utgångspunkt infördes den 90-dagarsgaranti för arbetslösa ungdomar som har diskuterats. Den innebär att ingen ung människa ska behöva vänta i på att bli erbjuden ett jobb, en utbildning eller annan typ av åtgärd. Som ett led i detta arbete tillsatte regeringen Delegationen för unga till arbete, för ett större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslösheten på lokal nivå. Jag har förmånen att sitta i den politiska referensgruppen tillsammans med två kollegor som är här , från och från . Det vi kan konstatera så här långt är att 287 av kommuner har ingått överenskommelser med Arbetsförmedlingen om hur man avser att samverka för att minska ungdomsarbetslösheten. Överenskommelserna innehåller bland annat en kartläggning av målgruppen, det vill säga unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar eller som är undersysselsatta. Detta ska revideras av kommunerna och Arbetsförmedlingen gemensamt. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen och kommuner kan fler aktörer ingå i överenskommelserna, och det kan också omfatta flera kommuner. Vi tycker att det är viktigt med samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen för att vi ska kunna minska ungdomsarbetslösheten. Det krävs nya och mer flexibla samverkansformer för att lösa detta uppdrag, och delegationens roll är att främja denna samverkan. Jag tycker att det är viktigt att ta upp detta eftersom delegationens arbete inte har nämnts i debatten. Jag vill också lägga till att 30–av varje årskull inte fullföljer sina gymnasiestudier. vet vi att de som har allra svårast att etablera sig på arbetsmarknaden är de som saknar gymnasieutbildning. Även ungdomar med funktionsnedsättning och ungdomar som är utrikesfödda tillhör dem som har svårast att få jobb. För att arbetslösheten bland unga ska minska måste ungdomar få slutföra sina studier, och fler ungdomar måste få rätt kompetens för att kunna ta de lediga jobben. Därför är det viktigt att det finns en samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen. Kommunerna är nämligen nyckelaktörer för att vi ska kunna minska ungdomsarbetslösheten. hade Dua dialogmöten med kommuner och arbetsförmedlingar runt om i landet. Syftet var bland annat att ge stöd till kommuners och arbetsförmedlingars samverkansarbete och att fördjupa kunskapen om målgruppen nyanlända ungdomar. För att vi ska få fler ungdomar att bli anställbara och skapa meningsfulla arbeten behöver samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna stärkas. Avslutningsvis: ungdomar förtjänar att få möta en framtid fylld av hopp, arbete och möjligheter, inte av arbetslöshet och stängda dörrar. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Jag vill passa på att tacka alla ledamöter i utskottet och alla andra i kammaren. Jag önskar en god jul och ett gott nytt år. 250 (S): Jag vill säga någonting om situationen på arbetsmarknaden för funktionsnedsatta. En grupp som har ökat när det gäller anmälningar till är funktionsnedsatta. Det berättade jag om i går. De upplever att deras arbetsmarknad inte tas till vara. De upplever att arbetsgivarna tackar nej till dem eftersom de har en funktionsnedsättning. I budgeten har regeringen lyft fram de arbetsintegrerande sociala företagen. Regeringen har också uppdragit till att samarbeta med Arbetsförmedlingen, inom ramen för , för att utarbeta och genomföra program med insatser för att se till att fler sociala företag startar. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vi vet att de sociala företagen är en stor ingång för många med funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning behövs nämligen på arbetsmarknaden och ska kunna vara delaktiga i samhällslivet och arbetslivet utifrån sina förutsättningar. För mig, regeringen och vårt parti är det viktigt att de här människornas kompetens tas till vara. Därför har det också anslagits rejält med pengar i budgeten. Jag blir lite förvånad över att oppositionen i den här debatten, som har pågått ganska länge, inte säger någonting om varför de drar ned på det här anslaget. drar ned med 1 miljard, drar ned med 820 miljoner och Liberalerna drar ned med 834 miljoner – på lönebidrag och . De här pengarna är viktiga. Människor med en funktionsnedsättning behöver komma ut på arbetsmarknaden om de ska kunna få en anställning. Att de tre partierna inte ens vill nämna den ganska stora besparing de gör på området är märkligt. Man negligerar därmed de funktionsnedsatta, de som är i behov av lönebidragsanställningarna och den insats som gör. Det förvånar mig. Jag vill yrka bifall till förslagen i båda betänkandena och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 14 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (KOM(2016) 590) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 15 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:68 Misstänktas rätt till insyn i förundersökningar 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd 2016/17:69 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående proposition och skrivelser skulle förlängas till och med . 2016/17:3569 av m.fl. (L) Hjälpinsatser till civilbefolkningen i (väckt enligt 9 kap. 15 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt) med anledning av skr. 2016/17:39 om säkra och effektiva läkemedel 2016/17:3560 av m.fl. (V) 2016/17:3565 av Per Ramhorn m.fl. (SD) § 16 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2016/17:198 Den fria rörligheten för varor i EU av (M) till statsrådet (S) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:496 Ökad privatbostadsuthyrning av (M) till finansminister (S) 2016/17:497 Fler jobb av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2016/17:498 Fler jobb av (M) till statsrådet (S) 2016/17:499 Mordutredningar av (C) till statsrådet (S) 2016/17:500 Fler jobb av (M) till statsrådet (S) 2016/17:501 Fler jobb av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:502 Fler jobb av (M) till statsrådet (S) 2016/17:503 God ekologisk status i av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:504 Fler jobb av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:505 Fler jobb av (M) till finansminister (S) 2016/17:506 10 procents marint skydd av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:507 Fler jobb av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:508 Fler jobb av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2016/17:509 Fler jobb av (M) till statsrådet (S) 2016/17:510 Den svenska insatsstyrkan i av (M) till försvarsminister (S) 2016/17:511 Fler jobb av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:512 Fler jobb av (M) till statsrådet (S) 2016/17:513 Fler jobb av (M) till utbildningsminister (MP) 2016/17:514 Fler jobb av (M) till statsrådet (S) 2016/17:515 Fler jobb av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:516 Fler jobb av (M) till statsrådet (S) 2016/17:517 Fler jobb av (M) till statsrådet (S) 2016/17:518 Postnord och kvalitetssäkring av postala försändelser av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2016/17:519 Presidentvalet i av (V) till utrikesminister (S) 2016/17:520 Reglers efterlevnad inom polisen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:521 resa till av (KD) till utrikesminister (S) 2016/17:522 Bistånd till av (SD) till statsrådet (MP) 2016/17:523 Kontantservicen på landsbygden av (M) till finansminister (S) § 18 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:458 Stopp för uthyrningen av hamn av (L) till försvarsminister (S) 2016/17:448 Regeringens ambition om ökad statlig närvaro i landet av (M) till statsrådet (S) 2016/17:452 Ökad statlig närvaro i hela landet och skattekontoret i av (M) till finansminister (S) 2016/17:449 Utformningen av finansskatten av (M) till finansminister (S) 2016/17:450 Hot, hat och desinformation på internet av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2016/17:455 Problem till följd av Postnords organisationsförändring av (S) till statsrådet (MP)