prot · H30976 · 2016-03-08 00:00:00 — Då behöver samverkan stärkas också i denna region. 63 (M): Bristen är ändå allra störst i , och trots det väljer man att dra ned på ökningen av platser i från 129 till 60. Enligt den uppgift jag fått från hade de full beredskap för att ta de 129. De fick dock signalen att de inte fick pengarna utan fick dra ned till 60. I regeringens budget har man förutom att missgynna när det gäller förskollärarutbildningen också valt att ta bort pengar till Förskolelyftet. Det gäller hela landet. Det är en utbildningssatsning för förskollärare som varit uppskattad och, jämfört med många andra lärarlyft, utnyttjad till . Man kan fundera över varför man väljer att avbryta en så framgångsrik fortbildningssatsning för förskollärare, som skulle gynna hela landet och inte minst . I den nya lärarlönesatsningen har man exkluderat förskollärare som arbetar hos mindre, fristående huvudmän som bara har förskola. Jag har inte tittat närmare på var dessa huvudmän finns, men jag vet sedan mina år som kommunalråd att det i finns många mindre, fristående aktörer på förskolesidan, inte minst föräldrakooperativ vars förskollärare inte får möjlighet att ta del av lärarlönesatsningen. kan man fråga sig vad regeringen har emot och förskollärare. 64 Statsrådet (S): Som jag sa är det ingen som har dragit ned. Vi har utökat platserna också till . Vi har utökat dem mer än i det förslag som låg i Alliansens budget. Totalt är det 280 fler platser med vår budget än vad det var med Alliansens budget. Sedan har vi gjort en annan fördelning av de öronmärkta platserna, men det finns också fria platser att tillgå som man kunde ha använt. Återigen: Det är oerhört viktigt att vi har tillgång till högre utbildning av hög kvalitet i hela landet och att vi klarar kompetensförsörjningen, inte minst inom vård och skola. Här har vi en stor utmaning. har vi inte klarat den dimensioneringen, och en av de saker man har pekat på är att samverkan måste stärkas för att dimensioneringen ska fungera framöver. Här har arbetsgivarna ett väldigt stort ansvar. De har också ett stort ansvar när det gäller kompetensutveckling. Jag tycker också att Förskolelyftet var bra. Men det var en tidsbegränsad satsning i samband med att man gjorde förstärkningar och förändringar i förskolans läroplan. Sådana saker kommer säkert också att göras framöver. Men det stora ansvaret för kompetensutvecklingen av sin personal ligger hos på arbetsgivaren och ska så göra. Sedan ska våra lärosäten se till att mäta det. Förskolorna och förskollärarna ingår i Lärarlönelyftet. Jag vill passa på att säga att jag är glad att har backat från att ta avstånd från Lärarlönelyftet. Det är en väldigt viktig uppgift och en väldigt viktig reform för att höja resultaten i grundskola och gymnasieskola. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:421 om kärnkraftssäkerhet 65 Statsrådet (S): har frågat klimat- och miljöministern samt vice statsministern vad ministern avser att göra för att svensk kärnkraftssäkerhet även framgent ska kunna försörjas med kvalificerad akademisk kunskapsproduktion i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Forskning inom kärnteknik är viktig inte minst för att hålla hög kompetens i för drift av de svenska kärnkraftverken men även för att svensk kärnteknikforskning håller hög kvalitet i internationell jämförelse. Den statliga finansieringen av kärnteknikforskning har ökat . har fått ökade anslag för forskning på ny kärnteknik för att säkra kvalificerad kompetens inom området för att bland annat upprätthålla säkerhetskompetens på högsta nivå. De har även medel för att svenska forskare och doktorander ska ges tillträde till franska forskningslaboratorier för forskning och gemensam utveckling av forskningsprojekt vid forskningsreaktorer i . har haft oförändrad nivå på avsättningarna . har utöver sin ordinarie forskningsbudget fått särskilda medel för samarbete med för att svenska studenter ska ges tillträde till franska utbildnings- och forskningsreaktorer. Dessa avsättningar gjordes under föregående regering som därmed bedömt detta vara en lämplig nivå på den offentliga forskningsfinansieringen för att ska försörjas av kvalificerad akademisk kunskap inom kärnteknik och kärnkraftssäkerhet. Vi har låtit alla dessa satsningar fortsätta på oförändrad nivå eftersom vi gör samma bedömning avseende forskningens omfattning. 66 (L): Tack för svaret, statsrådet! Det är sant att har en hög kvalitet när det gäller kärnteknisk forskning. Den har byggts upp . Men det är sannerligen ett bekymmer att den kompetensen och forskningen i allt större utsträckning nu håller på att flytta utomlands till länder som har mer långsiktiga och offensiva satsningar på kärnkraften. Man kunde således bara läsa i tidningarna att professor på i nu avser att flytta till där han menar finns ett stort intresse för det som brukar kallas för fjärde generationens kärnkraft. Vi har också kunnat ta del av att professor på avser att flytta sin verksamhet till där det finns ett intresse för småskalig kärnkraft. Vi kan också konstatera att från fackliga organisationer i landet uttrycks det en allvarlig oro för bristande forskningsresurser just på det kärntekniska området. Såväl ordföranden i som LO:s ordförande har kritiserat detta faktum. Det kommer också precis samma kritik från professor . Vi kan också läsa att nu oroas över att arbetssituationen vid både och . Man skärper nu inspektionen och ökar sin närvaro därför att man är rädd att den oro som personalen känner kan leda till en personal- och kompetensflykt. Så sent som inför forskningspropositionen begärde en rapport från om hur man såg på situationen när det gäller kärnteknisk forskning. konstaterar också att läget är allvarligt och att enligt kärnsäkerhetskonventionen och EU:s kompletterande kärnsäkerhetsdirektiv har en skyldighet att säkerställa utbildning för personal som ansvarar för kärnsäkerheten vid kärntekniska anläggningar. Den bild som statsrådet ger av fortsatta satsningar på den här typen av forskning kan inte riktigt kännas igen i SSM:s rapport. Där skriver man att det redan skett en urfasning av SKB:s, Svensk Kärnbränslehanterings, stöd till transmutationsforskning som var ca . Vidare finansierade ett generation-fyra-projekt som tilldelades . Detta projekt är nu avslutat. , skriver man, har detta delvis kompenserats genom det stöd som gett till doktorander i enlighet med svensk-franska avtalet. Men detta avtal, herr talman, löper ut vid utgången av 2017, det vill säga om knappa . Man ger en lång rad rekommendationer om förstärkningar av forskningen. Det är viktigt att regeringen tar dessa frågor på allvar. Om vi inte kan behålla kompetensen kan tvingas att stänga ytterligare kärnkraftverk, trots att vi kanske inte vill, . Jag utgår från att statsrådet är lika angelägen som jag om att behålla handlingsfrihet på den punkten. 67 Statsrådet (S): Tack, , för den utläggningen. Jag har inte jättemycket att tillägga. Det stämmer att inga statliga medel har minskat. Däremot är det några tidsbegränsade projekt som håller på att löpa ut. Men det är inte samma sak som en neddragning. De fasta resurser som finns kommer att fortsätta att finnas. Det är också helt riktigt att näringslivets investeringar i detta har minskat. Det gör att den totala forskningsvolymen naturligtvis minskar. Men vi har ingen ambition att minska de statliga forskningsmedlen. Jag vet att det finns en oro för att det är ett minskat intresse för utbildning inom dessa ämnen i vårt land och att man oroar sig för kompetensförsörjningen . Så är det inom många områden. Vi ser gärna att vi fortsätter att hålla den kompetens som vi har. Men vi har svårt att styra över näringslivets investeringar, utan vi har de forskningsmedel som vi har. De avser vi inte att minska på något sätt. Vi tar andra initiativ som handlar om den långsiktiga omställningen till en hållbar energiförsörjning. Vi deltar också i någonting som heter Mission Innovation tillsammans med andra stater för att verkligen se till att forskning och kunskapsutveckling men även innovation går framåt på fler områden. På totalen ökar vi våra ansträngningar. Men när det gäller just den här forskningen är vi på samma nivå som den tidigare regeringen var. 68 (L): säger statsrådet att när projekten löper ut blir det mindre pengar till den kärntekniska forskningen. Det är just detta faktum som oroar mig när jag läser . Där konstaterar man på punkt efter punkt att projekten löper ut eller redan har blivit utfasade. Man föreslår en lång rad åtgärder för att komma till rätta med den mycket akuta situation som har uppstått. Man vill att det satsas ytterligare som stöd till lärosätena för att de helt enkelt inte ska stänga ned sina kärntekniska program. På går det ett halvdussin studenter på det kärntekniska programmet, och ett nedläggningshot är minst sagt överhängande. Man vill också att ska överväga att åter bli en partner i Svenskt kärntekniskt centrum. Man oroar sig över den experimentella infrastrukturen. Det behövs investeringar i till exempel bränsleriggen på reaktorteknologiska avdelningen på KTH. Om dessa investeringar inte sker kan man bli tvungen att lägga ned hela avdelningen. Man vill också satsa på forskning gällande framtida reaktorer. Som någon uttryckte det, herr talman: Det är svårt att doktorera på teknik som man har doktorerat ett antal gånger på. Visst ska vi oroa oss över kompetensbristen i förskolan. Men som ordförande i försvarsutskottet, ett utskott som har ansvar för kärnkraftssäkerheten, vill jag säga att jag är minst lika oroad över bristen på kompetens på detta område. I slutet av sitt anförande närmade sig statsrådet lite grann det som är pudelns kärna, nämligen att den nuvarande regeringen inte ser mycket framtid i kärnkraftsindustrin. Med den prisutveckling och den ekonomiska kris som har varit i industrin är det klart att det är lätt att dra slutsatsen att vi inte behöver kärnkraften för att skapa miljövänligt producerad elkraft. Vi vet hur situationen ser ut men vi vet mycket lite om hur det ser ut från . Därför vill jag återigen ställa min fråga: Anser statsrådet och regeringen att vidmakthållande av handlingsfrihet på detta område är viktigt för ? 69 Statsrådet (S): Jag tackar för detta. Frågan om utvecklingen av energiförsörjningen lämnar jag till energiministern. Jag tror att det var en debatt just om hur det ser ut på lite . Det som ligger på mitt ansvarsområde är att tillgodose att vi har kompetens, både forskningsmässig kompetens och utbildning, för denna sektor. Det är verkligen viktigt för regeringen. Det är inte så att inte något projekt som löper ut har möjlighet att söka nya anslag. När det gäller det VR-finansierade projektet vid om kärnbränslen som avslutas har man möjlighet att söka medel för vidare utveckling av det. avsätter men kan bevilja ytterligare 15 miljoner. Det finns alltså pengar att söka för att bedriva denna forskning. Tyvärr har prisnivån och den minskade lönsamheten påverkat industrins intresse att investera i FoU. Det påverkar, som sagt, den totala forskningsvolymen. Utifrån tidigare investeringar har man gjort bedömningen från bland annat att vi nu ligger på en rimlig nivå när det gäller den statliga finansieringen. Men om volymerna av privata investeringar fortsätter att minska är det klart att man kan vara tvungen att göra en ny bedömning för att upprätthålla kompetensen på detta område. När det gäller utbildningsintresset är det svårt att påverka om studenter inte söker sig till ett visst område. Men jag har ingen avsikt att avveckla detta på något sätt, utan jag vill att det ska fortsätta att bedrivas både forskning och utbildning av hög kvalitet inom detta område. Det är det som är regeringens ambition. 70 (L): Dessvärre har den kärntekniska forskningens historia i präglats mycket av de politiska besluten . efter folkomröstningen om kärnkraften såg vi en tydlig nedgång i intresset för att söka sig till dessa specialiteter och dessa kärntekniska program. När närmade sig såg vi precis samma sak. Men hade industrin inte den ekonomiska kris som man har , och då valde man att tillsammans med staten gå in och stärka forskningen för att just vidmakthålla handlingsfrihet när det gäller kärnkraften sett . finns det inte ett liknande intresse från industrins sida. Därför är det en grannlaga fråga att regeringen noga följer utvecklingen på detta område. Det är kanske lätt för statsrådet att säga att när det gäller de allmänna utsikterna för kärnkraften i är det område och inte hennes som handlar om forskningen. Jag kan säga att det inte heller är mitt område. Mitt område är kärnkraftssäkerhet. Men detta beskriver väl hur alla dessa politikområden och ansvarsområden hänger samman och är varandras förutsättningar. Finns det inte en levande kärnkraftsindustri i finns det snart inte heller en tillräcklig kärnkraftssäkerhet. Allt detta hänger ihop. Om inte någonting sker på denna punkt är jag rädd för att det från , oavsett om vill behålla kärnkraften eller inte, kan komma att bli så att vi saknar kompetens för att driva våra reaktorer vidare. Det är betänkligt både ur försörjningssynpunkt och ur säkerhetspolitisk synpunkt. 71 Statsrådet (S): Jag och regeringen har inte dragit ned på några medel när det gäller forskningen på detta område och inte heller när det gäller utbildningsområdet. Det är viktigt för mig att säga att det inte är någon politik i detta. Man har från våra expertmyndigheter, som , gjort bedömningen att det är denna nivå som behövs för att upprätthålla just kompetensen i grundforskningen. Som jag sa är det svårt att påverka studenternas efterfrågan. Jag tror inte att det är bara den inhemska politiska debatten i som påverkar, utan det är även internationella händelser som beslut om kärnkraftsavveckling och efter . Det tror jag är minst lika viktigt. Som inledde med att säga är nämligen all forskning och utbildning en internationell verksamhet till sin natur. Då påverkas detta även av vad som händer i vår omvärld. Det gör det också möjligt för forskare att röra sig internationellt. Jag ska naturligtvis noga följa hur detta ser ut, eftersom de privata investeringarna inom detta område minskar, för att säkerställa att vi har en fortsatt kompetens när det gäller både forskning och utbildning. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:438 om Post- och auktion av 700-megahertzbandet 72 Statsrådet (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse en väl genomförd auktion av 700-megahertzbandet som resulterar i bästa möjliga effekt för slutkunden och vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa goda förutsättningar för konkurrens inom 700-megahertzbandet. Regeringens inriktning är att genomförandet av beslutet om sändningsutrymme för marksänd tv ska fortsätta, så att utrymningen av 700-megahertzbandet kan ske och på ett så smidigt sätt som möjligt för de aktörer som är påverkade. Tillgång till mobil kommunikation är en förutsättning för att kunna bo, verka och driva företag i hela landet. En väl utbyggd mobil infrastruktur är viktig för att möta människors önskan om att använda telefoni och bredband även utanför tätbebyggda områden samt för att underlätta företagande och jobbskapande i hela landet. Staten har en viktig roll i att skapa goda förutsättningar för att den kommersiella utbyggnaden kan fortsätta, bland annat genom en väl fungerande marknad och genom att främja effektiv frekvensanvändning samt regional och lokal dialog. Frigörandet av 700-megahertzbandet för mobila kommunikationstjänster kommer sannolikt att bidra till att skapa goda förutsättningar för fortsatt utbyggnad och tillgång till sådana tjänster. , , har bland annat till uppgift att svara för att möjligheterna till radiokommunikation och andra användningar av radiovågor utnyttjas effektivt och att främja en effektiv konkurrens och är den myndighet som prövar frågor om begränsning av antalet tillstånd inom ett frekvensområde. När det gäller frågan om goda konkurrensförutsättningar ska ta hänsyn till den totala spektrumanvändningen när de fattar sina beslut. Det innebär att myndigheten tittar på alla frekvenser med liknande egenskaper när de bedömer konkurrenssituationen. Det är alltså som enligt lagen om elektronisk kommunikation, LEK, har ansvar för att frekvenser används effektivt och att effektiv konkurrens främjas. Som också framhåller har goda erfarenheter av auktionsförfaranden, och jag har förtroende för att myndigheten genomför sina uppgifter på att bra sätt. 73 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Detta med frekvenser och frekvensspektrum är en tekniskt hyggligt komplicerad fråga. För att tydliggöra varför detta är viktigt vill jag berätta att olika frekvenser lämpar sig olika bra för olika användningsområden. Vissa frekvenser är bra på att föra radiovågor över långa avstånd. Andra frekvenser är bättre på att ta sig genom strukturer som byggnader. Olika frekvenser har också lite olika förutsättningar när det gäller att överföra stora mängder information och data. 700-megahertzbandet är väldigt värdefullt. Det möjliggör överföring av stora mängder data, och det möjliggör väldigt högkvalitativ tjänst till slutkund. Därför är frågan om auktionen på detta frekvensband väldigt viktig, framför allt för slutkunderna. Detta är troligen det band man kommer att använda för att etablera 5G-telefoni, alltså dataöverföring som vida överstiger det vi kallar för 4G-bandet. Det är hisnande mängder data som kommer att kunna överföras till slutkund på det här viset. Därför är detta oerhört viktigt. Jag har full förståelse för att statsrådet inte går in i den enskilda auktionen för att se till att detaljerna – skruvarna och muttrarna i auktionen – ser ut precis som man skulle önska sig. Jag har också full förståelse för att har ett generellt uppdrag att se till konkurrenssituationen på telekommarknaden. Jag har dock gjort en liten efterforskning och tittat i regleringsbrevet för . Jag kunde där inte hitta något direktiv från regeringen om att man ska beakta konkurrenssituationen på telekommarknaden. Jag tror att det finns skäl att även från vår sida vara lite självkritiska och att statsrådet bör beakta detta vid skrivningen av framtida regleringsbrev. Även om man beaktar användningen av andra frekvensband när man ska göra nya auktioner innebär detta inte att det på det stora hela blir rättvist. Det kan vara god konkurrens i andra frekvensband som inte alls är lika attraktiva som 700-megahertzbandet, och om man då säger att konkurrensen i etern är god innebär det inte att vi har lyckats skapa en god konkurrenssituation som levererar en bra, billig och effektiv tjänst till slutkund i detta väldigt intressanta band. Det kommer ju att bli den nya 5G-tekniken som kommer att dominera 700-bandet, och då kommer det att vara väldigt attraktivt, och om man ska pressa priset på denna nya tjänst krävs det att det finns fler än en eller två operatörer som tillhandahåller den. Som auktionen är utformad garanteras, om jag har förstått saken rätt, inte fler än två operatörer i detta frekvensband och i förlängningen i 5G-tekniken. Det kan få väldigt snedvridande effekter på marknaden. Även om jag förstår statsrådets situation och att han inte vill gå in i den enskilda auktionen vill jag ändå inskärpa allvaret i detta. Finns det något i regleringsbrev eller andra styrsystem som statsrådet kan tänka sig att tillämpa här? 74 Statsrådet (MP): Tack, , för denna oerhört viktiga fråga! Det är en framtidsfråga för . Om vi ska fortsätta att vara i världsklass när det gäller användning av telekommunikation och bredbandstjänster, och om vårt samhälle ska vara det samhälle i världen som bäst tar till vara digitaliseringens möjligheter, är det viktigt att 700-megahertzbandet används på optimalaste sätt. Jag delar de ingångar har i den här frågan. Det finns ingen ideologisk skiljelinje i den här frågan. Jag tycker att mycket tydligt redogör för vad detta frekvensutrymme kommer att kunna användas till. Om det funnits en oro för att konkurrensen skulle bli satt ur spel skulle jag naturligtvis också dela den oron. finns ingenting som tyder på det, och vi bevakar detta väldigt noga. Det ligger i regeringens och statens intresse att de operatörer som kommer att vinna tilldelning av frekvensutrymme faktiskt agerar på ett sådant sätt, både inför och efter tilldelningen, att det blir bästa möjliga för slutkunden och samhället i stort. är ingen ny myndighet. Det är en myndighet som har väldigt många experter. Som jag har uppfattat det under de som jag har varit it-minister har skött sina uppgifter väl under föregående mandatperioder. Jag har inte fått några signaler som skulle föranleda mig att bli orolig . Men om har konkreta synpunkter är jag naturligtvis beredd att ta med mig dem för att ta reda på hur vi kan säkerställa att den konkurrenssituation som jag tycker har tjänat väl ska kunna fortsätta även . När jag träffar mina it-ministerkolleger i världen – senast på it- och telekommässan i , där jag hade förmånen att få träffa närmare ett tiotal it-ministrar från olika delar av världen, både från länder i vårt närområde och från länder långt härifrån – är det en sak de uppfattar som vår styrka i , nämligen att konkurrensen har kunnat upprätthållas tack vare en oberoende myndighet, där politikerna inte dikterar detaljer. Det var också detta som sa. Det är det faktum att vi håller oss till ett sådant regelverk som har gjort att vi har haft framgång i konkurrenssituationen. Kunderna, slutanvändarna och företagen har kunnat dra nytta av detta. Om jag skulle se minsta lilla tecken på att så inte skulle bli fallet skulle jag naturligtvis hantera denna fråga som ett statsråd kan hantera den gentemot en oberoende myndighet. 75 (M): Tack, statsrådet, för det villiga följdsvaret! Det finns några konkreta saker som bör adresseras. Vi kan titta på auktionen som gällde 800-bandet, alltså det frekvensband som ligger i anslutning till 700-bandet och delar många av de tekniska egenskaper som 700‑bandet har. Den auktionen, som redan är genomförd på ett föredömligt sätt, var utformad på ett sådant sätt att det garanterades att åtminstone tre operatörer fick tillgång till någon del av frekvensbandet. Som statsrådet beskriver är detta en auktion som man har tittat på från andra länder och som har fått mycket beröm. Många har sett på den med avund, liksom på Post- och arbete med en konkurrensneutral telemarknad i . Vi är en förebild för många här, och den positionen måste vi slå vakt om. har man gått från att i auktionen om 800-bandet garantera tilldelning till tre operatörer till att nu endast garantera tilldelning till två operatörer. Då har man möjligen tagit ett steg tillbaka. Om jag är korrekt underrättad innebär detta att en väldigt köpstark operatör kan få en väldigt stor andel av bandet utan något täckningskrav för den delen. Och den andra operatören får en mycket mindre del av frekvensbandet, men hela den del man får sig tilldelad efter en sådan auktion är belagd med frekvenskrav – av den anledningen är det kanske också ett lägre pris. I värsta fall har vi då en operatör som har en väldigt stor del med väldigt fördelaktiga villkor, till ett högt pris som den köpstarka operatören har råd att betala, som den sedan styckevis och delt möjligen kan sälja vidare i andra hand till andra operatörer. Sedan har vi en aktör som inte har samma köpkraft men som däremot beläggs med ett väldigt stort ansvar att ordna täckning i vårt avlånga och glest befolkade land. Det här är möjligen ett orosmoln. Har man en leverantör har man ett monopol. Har man två har man möjligen ett oligopol. Har man tre har man någonting som börjar likna en marknad. I det här fallet garanterar man ju inte någonting som börjar likna en marknad utan någonting som gränsar till ett oligopol. Det är i detta som oron från min sida, efter att ha talat med operatörer på marknaden, ligger.