prot · H40914 · 2016-10-13 00:00:00 — Försvarsministern frågar mig om det inte känns obehagligt och så vidare, men frågan är ytterst till honom själv: Känns det inte obehagligt att inte gå till botten med dessa frågor och att säkert veta att vi gör det rätta och verkligen använder pengarna så effektivt vi kan? Det får inte bli så illa att vi säljer dessa fina flygplan av C-varianten till eller och får sätta tillbaka de delar som vi tagit bort. Den frågan skulle jag önska att få tydligt och klart belyst i nästa inlägg. 20 Försvarsminister (S): Det är väldigt mycket frågor om den ena detaljen efter den andra och eventuella kostnader för specifika komponenter. Jag tänker inte beröra den typen av frågor. Jag skulle föreslå att kontakta eller och gå igenom detta i detalj, för jag förstår att det finns stor efterfrågan på kunskap på skruv- och mutternivå i de här sammanhangen. Vi har 60 flygplan av C/D-versionen som kommer att användas för att bygga om till . Komponenter från de 60 C/D-flygplanen, och till del också från A/, kommer att användas för att produktionen ska bli mer rationell och ekonomisk. De resterande flygplanen kan sedan användas för svenska exportsatsningar om man så önskar. Det riksdagsbeslut som själv var med och fattade innebär att Försvarsmakten har viss flexibilitet att avgöra hur mycket man ska använda av gamla plan och hur mycket som ska vara ren nyproduktion. Det är en utvärdering som Försvarsmakten just nu ägnar tid och kraft åt. Om nu KD har uppfattningen att vi ska driva parallella system bör man också när man gör beräkningarna värdera de erfarenheter som finns från exempelvis Viggensystemet, när vi hade fem olika versioner. Vi kunde ju konstatera att det var kostnadsdrivande att driva dem parallellt. Det är samma sak om man opererar två system bredvid varandra. Det är kostnadsdrivande. Jag tycker också att det kan finnas anledning att i en kommande försvarsberedning ta upp det som diskuterades i den tidigare försvarsberedningen, nämligen om vi ska beställa ytterligare Gripen E. Det är en diskussion som i så fall kan komma upp. Jag ser inte slutresultatet på det resonemanget. Detta var något som togs upp i den tidigare försvarsberedningen och som omnämndes i rapporten utanför de 60 E som den förra regeringen hade föreslagit. Man ska ha klart för sig att alla nya åtaganden på materielområdet måste ske i en balans med de åtaganden som finns när det gäller armén, flyget och marinen. Allting måste dessutom sättas in i en operativ helhet. Det är inte så enkelt att vi bara för att en fråga dyker upp i en tidningsartikel ska ändra vår hela materielplanering, avbryta projekt och börja om på nytt. Det leder inte till resultat och hållfasthet i sammanhanget. I grunden måste det beslut som vi har fattat genomföras och ligga fast. Sedan får man i den försvarsberedning som jag kommer att tillsätta titta på om man ska utöka antalet flygplan inom ramen för stridsflyget och hur det i så fall ska finansieras. Men jag tror inte att det leder till särskilt mycket att man står här och ställer fråga på fråga utan att ha en uppfattning om kostnaderna och utan att ha gått till botten med komplexiteten i systemen. 21 (KD): Om jag ska vara ärlig tycker jag inte att jag ställde frågor på, som försvarsministern uttryckte det, skruv- och mutternivå. Man kan inte säga att de frågor jag repeterade – hur mycket sparar man på ett flygplan, och vilka delar rör det sig om? – kräver svar på den detaljnivån. Vad jag menar är: Vad är det som tas bort – är det till exempel katapultstolen eller något annat? Och ska delarna sättas tillbaka igen om planen ska exporteras? Jag tycker att detta är fullt relevanta frågor. Försvarsministern kommer nog att få vänja sig vid att få dessa frågor också av andra. Han måste kunna ge ett klart och tydligt svar på dem. Om , med sin stolta försvarsindustri med JAS i spetsen, exporterar sitt fina flygplan i C-versionen till och uppkommer ett ansvar. Dessa länder har inte tänkt sig att ha dessa plan i fem , utan de har tänkt ha dem i 20 eller kanske , som är den livslängd de har. Då finns vårt ansvar kvar. Försvarsministern var på slutet inne på frågan om vi skulle ha tio plan till och vad det skulle kosta. Till det arbetet tycker jag att man ska skicka med frågan att titta på vad det skulle kosta att behålla plan av C-versionen. Jag tror att det blir en betydligt bättre affär för skattebetalarna, och det skulle kunna innebära att vi inte får något förmågeglapp i den ytterligt tuffa säkerhetspolitiska miljö vi befinner oss i. Jag frågar återigen: Hur mycket sparar man per flygplan? Vilka delar rör det sig om? Och måste man skruva tillbaka dessa delar igen om vi får exportera dessa uppemot 20 plan till de båda länderna? 22 Försvarsminister (S): Jag hoppas att nu lyssnar på vad jag säger. Det jag sa i förra inlägget var att resterande flygplan sedan kan användas i bland annat svenska exportsatsningar. Då hade jag först förklarat att man tar komponenter ur 60 plan, och resterande flygplan kan sedan användas för exportsatsningar. Där har du ett svar. Jag var tvungen att upprepa det, eftersom du tydligen inte lyssnade på vad jag sa. Sedan blir det helt fel om jag nu ska gå in och kommentera och . Det är två affärer som dessutom inte är färdiga. Vi har att ta ansvar för de affärsrelationer som vi har med andra länder och de eventuella processer som är. Jag tänker inte stå och debattera enskilda affärsuppgörelser och vad det blir av dem i förlängningen, eftersom de affärsuppgörelserna inte är klara. Att stå och spekulera om sådant blir helt fel, och det ger helt fel signaler. Däremot måste vi ha en försvarsexport i . Vi ska exportera JAS Gripen också. Det är bra att göra detta, för det innebär kostnadsdelning. Det innebär exportinkomster. Det är i grunden positivt för . Men att här stå och diskutera två olika länder är någonting jag ställer in. Det tänker jag inte göra. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2016/17:22 om nya direktiv till 23 Statsrådet (S): har frågat mig vilka skälen är till att och jag har motsatta uppfattningar när det gäller frågan om regeringen har gett verket i uppdrag att se över Västra länken samt på vilka omständigheter och fakta min uppfattning i frågan baseras. I uppdrag att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för perioden –2029 ingick att göra tre analyser. Den första var hur inriktningen för transportinfrastrukturen bör se ut om trafiken utvecklas enligt prognos utifrån beslutad politik. Den andra var hur inriktningen för transportinfrastrukturen bör se ut om trafiken utvecklas enligt prognos med beslutade och aviserade åtgärder. Och den tredje var hur inriktningen för transportinfrastrukturen bör se ut om trafiken utvecklas enligt prognos med antaganden om ytterligare styrmedel och åtgärder för att kostnadseffektivt minska transportsystemets utsläpp av växthusgaser. gavs i uppdrag att redovisa en bedömning av om objekt i den gällande nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 påverkas på något betydande sätt av de förutsättningar som gäller för inriktningsanalyserna. Objekt där upphandling av byggentreprenad påbörjats skulle inte omfattas av bedömningen. I redovisning av uppdraget som inkom skriver att den förväntade trafikökningen på totalnivå inte skiljer sig nämnvärt mellan de tre inriktningarna och att likheten mellan inriktningarna därför blir stor. Hela uppdraget syftade till att ge regeringen ett underlag inför arbetet med den infrastrukturproposition som beslutas av . I ett sådant underlag är det naturligt att gör analyser och bedömningar och tittar på effekter för att kunna ge en bra beskrivning till regeringen. Att ges i uppdrag att göra de analyser och bedömningar jag beskrivit är inte samma sak som att objekten skulle vara föremål för omprövning. Detta skede av planeringen handlar inte om enskilda objekt, och har också redovisat uppdraget utan förslag till några omprioriteringar av objekt i befintlig plan. Den infrastrukturproposition som regeringen lagt fram till baserar sig på underlag och beskrivningar. Inte heller infrastrukturpropositionen behandlar specifika objekt i befintlig plan. 24 (M): Tack, ministern, för svaret! Alliansregeringen beslutade i tidigare nationell plan att bygga Västra länken i . Det är ett viktigt infrastrukturprojekt för en expansiv region. Det handlar både om att klara av miljökvaliteten inne i de centrala delarna av och om en fortsatt expansion. Det är också i olika avseenden ett projekt som är viktigt för den industri som finns i stan. Det handlar om att kunna ta sig till godsbangård och annat. Den nya regeringen, som är en del av, gav i uppdrag att utifrån tre nya kriterier, som infrastrukturministern redogjorde för, se över tidigare beslutade men ej upphandlade vägprojekt inför arbetet med infrastrukturpropositionen – det är också väl beskrivet av ministern. Vi moderater bad att titta på vilka vägprojekt det kunde handla om. Det var ett tjugotal vägprojekt runt om i som alliansregeringen hade beslutat om, som fanns i nationell plan och som skulle beröras av detta. Ett av de projekten var Västra länken. Det är i min valkrets av stort intresse. Då är frågan om nya regeringar tittar över gamla regeringars i nationell plan beslutade projekt eller inte. Det är en rätt ovanlig åtgärd, herr talman. Det är inte ofta som regeringen går in och gör det, utan det brukar rulla, så att säga. När man väl har plockat in nya infrastrukturprojekt brukar de ligga. Jag kan också konstatera att den infrastrukturproposition som är överlämnad till är relativt tunn. Man pekar inte ut särskilt många projekt i den. Det kan man tycka är både bra och dåligt. Men det innebär något i nästa beslutspunkt, som då är en åtgärdsplan som regeringen förfogar över. Såvitt jag kan förstå kommer den sannolikt . Då ska alltså nya infrastrukturprojekt pekas ut i detalj. Då dyker en intressant fråga upp utifrån de nya direktiv man har överlämnat. Jag har en jätteenkel fråga att ställa till ministern, som kan besvaras med ett mycket enkelt ja eller nej. Kan ministern lova att Västra länken i blir kvar i den nya nationella planen, som regeringen ska besluta om? Frågan kan besvaras med ett enkelt ja eller nej. 25 Statsrådet (S): Som jag har sagt när det gäller allting som eventuellt kommer eller inte kommer att finnas med i den transportslagsövergripande nationella planen –2029: Det kommer att framgå av det beslut som regeringen fattar 2018. Jag vill bara vara tydlig med en sak. har inte fått något direktiv av regeringen om att ompröva några objekt. har fått ett uppdrag av regeringen att göra en analys av objekt som ligger i gällande nationell plan utifrån en ny analys av transportflöden och behov. Detta har gjort, och svar är tydligt med att det inte sker några större förändringar i de förväntade trafikvolymerna, det vill säga: I huvudsak ligger gällande prioriteringar kvar. Jag tycker att det är rimligt att vi använder skattebetalarnas pengar på det mest samhällsekonomiskt effektiva sättet, så effektivt som det över huvud taget är möjligt. Det innebär naturligtvis att de beslut som och regeringen fattar ska bygga på så färska, så aktuella och så goda prognoser som möjligt. Det är uppdrag att förse regeringen med detta, och det har gjort. Det här uppdraget är ganska allmänt hållet, och det handlar om att utifrån tre olika scenarier bedöma hur de objekt som ligger i gällande nationell plan förhåller sig till de nya prognoser man kan göra. Hur man kan få det till ett ifrågasättande av ett enskilt och benämnt objekt i nationell plan kan jag tyvärr inte svara på. Men det kanske det finns andra som kan. 26 (M): Jag vill bara påminna dem som lyssnar på debatten om att ministern varken svarade ja eller nej på den fråga jag ställde, som var mycket enkel: Kommer Västra länken att finnas kvar i den nya nationella planen, som den regering som är minister i ska besluta om? Det finns inget ja eller nej på den frågan från ministern. Det är en relativt enkel fråga. I vanliga fall är det på det sättet att när den nya regeringen lägger en nationell plan rullar den gamla vidare. Det ska relativt mycket till om man ska göra förändringar i denna. Vi kan diskutera länge vad som är gjort eller inte gjort. KU har väl också en del att titta på i det avseendet. I vilket fall som helst är det så här: Ministern skulle med lätthet kunna säga, herr talman, att det här projektet inte är under omprövning på något sätt. Och kommer det alltså att ligga kvar i den nationella planen. Jag tolkade det också som att det var det ministern försökte förmedla när hon uttalade sig i lokala medier hemma i : att det inte fanns något skäl till oro. Jag synar detta, herr talman. Det var en så pass enkel fråga: Kommer ett tidigare redan beslutat vägprojekt att ligga kvar i nationell plan eller inte? Om ministern inte kan svara ja eller nej på den frågan är det projektet, Västra länken i , faktiskt hotat. Och de andra 20 vägprojekten runt om i landet är också i någon bemärkelse hotade. Om det inte vore så skulle ministern kunna säga att de kommer att ligga kvar i nationell plan och att de inte avser att göra någon förändring kring detta. Ministern skulle alltså med ett enkelt ja kunna säga att det här kommer att ligga kvar i nationell plan. Men det kan ministern inte säga, och då måste det finnas någon form av oro även från ministerns sida ifall det verkligen kommer att vara på det sättet. Annars förstår jag inte varför man inte kan svara ja eller nej på en så pass enkel fråga. Jag ställer samma fråga till ministern igen: Kommer Västra länken att finnas kvar i den nationella planen som den nya regeringen kommer att besluta om – ja eller nej? 27 Statsrådet (S): Jag har fått frågan om åtskilliga objekt som finns nämnda som brister i nuvarande nationell plan. Jag har också fått frågan om objekt som det finns önskemål om och om utpekade objekt i nationell plan. Mitt svar har varit detsamma på alla dessa frågor, nämligen att vi inte tar ställning till enskilda objekt . Det är mitt besked i denna fråga också. Däremot har jag på frågan om det finns anledning att känna oro för Västra länken svarat att det inte finns någonting som tyder på att så skulle vara fallet, och det kan jag med lätthet upprepa i denna debatt. Men i det här skedet går jag inte in och garanterar några objekt i kommande nationell plan, vare sig det här objektet eller något annat objekt. Det är en principiell hållning som jag tänker fortsätta att hålla mig till. 28 (M): Tack, ministern, för det mycket tydliga beskedet till både och förespråkarna för Västra länken och alla andra i som också kan beröras av detta! Ministern kan alltså inte svara ett enkelt ja på frågan om av den tidigare regeringen redan beslutade objekt. Det är ju det det handlar om. Den som lyssnar ska vara medveten om att det här alltså är vägprojekt som redan är beslutade av den tidigare regeringen och som kommit in i nationell plan, och ser man på sätt och vis faktiskt över dem. Vore det så att man inte ser över dem skulle man faktiskt ganska enkelt kunna säga i denna talarstol att nej, vi tänker inte se över detta. De 20 vägprojekt som det handlar om finns det inte skäl att vara orolig för över huvud taget, för vi kommer inte att se över dem – de ligger fast i nationell plan. Det finns inget mellanting mellan ja och nej. Antingen kan ministern garantera att man inte kommer att röra dessa objekt eller så kan det mycket väl vara så att man rycker bort dessa objekt. Jag tycker att det är bra när debatter är tydliga, herr talman. Om man inte ger detta besked innebär det att budskapet till lokalpolitiker och företagare i , liksom till dem i regionen som berörs av det, är: Åk ned och påverka regeringen i detta, annars riskerar det här objektet att försvinna ur nationell plan! Det här är inget önskeobjekt som ligger långt fram i tiden, utan det är här alltså ett tidigare beslutat objekt som ministern nu skapar oro kring. 29 Statsrådet (S): Jag skulle nog vilja påstå att det inte är ministern som skapar oro kring det här projektet. Däremot är det ganska självklart, tycker jag, att när man står inför att fatta beslut om en ny nationell plan också gör en bedömning av om tidigare bedömningar fortfarande kvarstår. förändras ju verkligheten, och då är det rimligt att även politiska beslut förändras utifrån den nya verkligheten. Jag har sagt, och vidhåller, att det finns väldigt lite som talar för att Västra länken inte skulle bli av så som planerat. Tvärtom talar allting just nu för att den ligger kvar precis så som planerat. Vi kan dock inte föregripa det arbete som ska göra. finns det ingenting som talar för att Västra länken är hotad. Därför finns det heller ingen anledning att riva upp en alldeles onödig oro, vare sig i eller någon annanstans, kring de övriga objekt som ligger i nuvarande nationell plan. Vi har sagt att vi inte har rört några objekt i nationell plan, och vi har inte för avsikt att riva upp några beslut i gällande nationell plan. Men självklart måste man göra en ny bedömning om det är så att verkligheten har förändrats markant sedan man senast fattade beslut. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 7 Statsministerns frågestund 30 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsministern välkommen. 31 (M): Fru talman, ledamöter och åhörare! Ska man leda ett land måste man ha en plan och vara beredd till omprövning när så krävs. Därför inledde jag en omprövning av den moderata migrationspolitiken, vilket innebär bland annat tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel och skarpare försörjningskrav. Man är naiv om man tror att den globala flyktingkrisen och effekterna av den för är över. Jag tycker att som en del i en långsiktigt hållbar migrationspolitik behöver ha just tillfälliga uppehållstillstånd och skarpare försörjningskrav och behålla dem. Men vad tycker statsministern? 32 Statsminister (S): När det gäller omprövning tror jag att det behövs en hel del mer av den varan innan kan tala så mycket om det. När det gäller migrationspolitiken har den här regeringen visat att vi gör vad som krävs när det behövs. Vi kommer att fortsätta med det. Vi kommer aldrig att försätta oss i en sådan situation som vi höst var i. Jag är glad över att vi kunde nå en bred överenskommelse om migrationspolitiken. Vi kommer att fortsätta att jobba stenhårt för att vi ska få en situation i EU där alla medlemsländer tar sitt ansvar, vilket är helt nödvändigt. Vi kommer naturligtvis också att jobba för att vi ska få ett större globalt ansvar, eftersom detta faktiskt är en global händelse som vi alla måste ta ansvar för. Om man först tittar på det globala har UNHCR fått ett mandat att fundera igenom hur migrationspolicyn globalt ska se ut. Det kommer att påverka . Jag är mycket nöjd med att vi som värdar tillsammans med i för sedan kunde få fler länder att säga ja till att också ta emot kvotflyktingar. Det kommer att underlätta för att få fler länder att säga att de kommer att vara med och finansiera jobb, skolgång och sjukvård för flyktingar i närområdet. Vi har en diskussion i EU, och det finns nu ett förslag från kommissionen om hur det borde se ut. Det diskuteras i de olika länderna. Både den globala diskussionen och diskussionen med EU kommer förmodligen att påverka svensk lagstiftning. Med anledning av det tycker jag att det är naturligt att vi ger uttryck för att vi ska ha en reglerad invandring och en reglerad migration. Vi ska stå upp för asylrätten, och vi ska ha ordning och reda i vårt mottagande. Det är hörnpelarna. Men jag vill dessutom se vad EU-reglerna och de globala reglerna kommer att innebära. Då tror jag att vi är redo att diskutera detaljer i svensk lagstiftning. 33 (M): Jag tackar statsministern för svaret. Men är det varken , ordförande eller som står mitt emot mig, utan det är den svenske statsministern. Och min fråga handlar om vad den svenske statsministern tycker. Ska detta vara så svårt att vara tydlig om i denna kammare? Vi har en tillfällig lagstiftning nu som tillkom efter krav som bland andra vi moderater förde fram. Men vad tycker att ska göra för att få en långsiktigt hållbar migrationspolitik? Är det bra eller dåligt att tillfälliga uppehållstillstånd och skarpa försörjningskrav faktiskt är något som ska gälla i ? 34 Statsminister (S): Det är nog bra att det är den här statsministern som står här och ingen annan. Det låter på som om skulle kunna leva isolerat och att vi över huvud taget inte behöver ta någon hänsyn till vår omvärld. Jag tror att mycket väl vet att en del av EU-lagstiftningen påverkar oss i allra högsta grad. Lite grann beroende på om det kommer förordningar eller direktiv ger det oss mer eller mindre utrymme att stifta våra egna lagar. Det som vi ska vara tydliga med är att vi inte ska tillbaka till den situation som vi hade . Vi ska stå upp för asylrätten, vi ska ha en reglerad invandring och vi ska ha ordning i mottagandet. Det är själva basen. Där återkommer vi. Om vi, när vi sedan ska ta bort den tillfälliga lagstiftningen, inte säger att vi också ska ta hänsyn till den lagstiftning som faktiskt påverkar oss vore det ett mycket stort fel. Det viktigaste nu är att se till att hela EU tar sitt ansvar. I den kontexten kan vi hjälpa fler, och kan göra en bättre insats. 35 (SD): Fru talman, statsministern! I söndagens partiledardebatt i tv sa bland annat: är ett nazistiskt parti. Han sa också att jag gick med i när man fortfarande hade hakkors på sina möten. Detta är konstaterade lögner. Ja, det fanns tveksamheter i partiet i begynnelsen. Det har jag aldrig någonsin förnekat. Jag skulle vilja påstå att det har funnits tveksamheter i alla partier, inte minst när de var mycket unga som partier, även om bilden naturligtvis är mer komplex än vad den mediala debatten vill göra gällande. Men det betyder inte, fru talman, att man kan ljuga hur som helst, särskilt inte om man är statsminister. I går när vi hade partiledardebatt här i påstod att resurserna till vård och omsorg minskar med politik. Det är inte sant; det är lögn. Han påstod också att vi inte röstade för vår egen budget. Och talar vi om . Det är också en lögn. Min fråga är: Varför ljuger så mycket? 36 Statsminister (S): När det gäller att är ett nazistiskt parti sa jag direkt efteråt att partiet har nazistiska rötter. Jag har alltid uttryckt mig så, och det är det som gäller. har nazistiska rötter; så är det. Det tror jag inte att någon behöver tvivla på. Jag rekommenderar läsning av om . Ta för att läsa den! När det gäller välfärdsmiljarderna handlar det om minus 40 miljarder. Det är ett dråpslag mot svensk välfärd. Det är där ni står. säger att man hade tveksamheter i begynnelsen. Ja, det hade ni. Och det är inte bara tveksamheter, ni har de nazistiska rötter som ni har. talar om hur det var i begynnelsen. Men jag talar nu om , då en av era främsta företrädare – den ekonomisk-politiska talespersonen – gör charader, höll jag på att säga. Men han visar hur nazister berättar anekdoter om hur nazister sparkar på döda djur och gör referenser till judar och skrattar. Då är det något fel, . Det är inga tveksamheter i begynnelsen; det är här och . Och en av era riksdagsledamöter skriver en motion med anspelning på antisemitiska teorier. Det är inte några tveksamheter i begynnelsen. Ni är ett parti med nazistiska rötter, och ni är ett rasistiskt parti. Det får ni stå upp för, och det får du leva med, eller så gör du om det. När ni talar om er nolltolerans är mitt svar fortfarande: Det finns en chans för att få en nolltolerans mot sådana förehavanden, och det är att ni lägger ned partiet. Det är enda chansen för er att få nolltolerans. 37 (SD): Det var inget egentligt svar på min fråga, som var: Varför ljuger så mycket? Jag har fyra konstaterade lögner här. Det andra kan vi säkert diskutera i olika sammanhang, och jag delar statsministerns uppfattning i den meningen att det han nämner är olämpligheter – absolut.