prot · H40912 · 2016-10-11 00:00:00 — Man kan lyssna på de oberoende instanserna. Ger regeringens politik fler jobb, eller ger den färre jobb? Jag skulle nog vilja hävda att regeringens politik ger färre jobb än vad som skulle ha varit fallet om vi inte hade haft den här regeringen. Den dämpar tillväxten av nya jobb. Regeringen talar on konkurrenskraft, men höjer den skatterna med 40 miljarder. Den bästa integrationspolitiska åtgärden har regeringen valt att halvera. Jag tänker då på RUT-avdraget. är en väldigt bra åtgärd för att människor ska komma in i arbete och lära sig språket. vill tredubbla RUT-avdraget just för att vi ser riskerna med att det är många som står utanför arbetsmarknaden. Det går bra för en del. Men det är för dem som inte kommer i jobb som vi vill göra någonting. Jag är inte imponerad av regeringens arbetsmarknadspolitik. 9 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är inte så lätt att vara moderat. Å ena sidan går det bra för , men det är verkligen inte regeringens förtjänst. Å andra sidan går det inte alls bra för , och det är regeringens fel. Det är lite svårt att veta vilket ben ni ska stå på. Jag tar lite allvarligt på att inte har sett några propositioner om de fler jobben. Det är synd att som riksdagsledamot missar propositioner om nyindustrialisering, infrastruktur och en historiskt stor satsning på bostadsbyggande. Under era i regeringsställning tillsattes 57 utredningar om bostadsbyggande. räknar vi med att vi bygger 57 000 nya bostäder. Behovet är stort, och vi kommer att behöva att fortsätta att öka. Vi har lagt fram propositioner om ökad inhemsk efterfrågan, förändringar av nystartsjobben, extratjänster och utbildningssatsningar om 10 miljarder. Det är en historiskt stor satsning på kommun- och landstingssektorn. Det är olyckligt om en riksdagsledamot har missat alla de propositionerna. Jag vill också ställa en fråga till : Vad är det som säger att en ung människa, som kanske har flytt till i tonåren eller strax efter, är 16, 17, 18 eller , som har förvägrats skolgång på grund av flykt och krig och förlorat som andra unga människor har kunnat ägna åt skolgång, som får uppehållstillstånd i , inte ska få lyckas med sina drömmar om att få utbilda sig och påbörja ett nytt, bra liv i ? Varför ska den unga människan av hänvisas till jobb med låga kvalifikationskrav? Ett skäl till att dessa människor har valt att fly till är att de här kan och har råd att utbilda sig även om de inte har rika föräldrar med sig. Ett problem är att inte har något svar på några av de största utmaningarna som finns på svensk arbetsmarknad just . Det råder arbetskraftsbrist i många yrken, och det är inte alls bara yrken som kräver lång utbildning. Det fattas kanske 100 000 undersköterskor . Vad är svar på det? Är det att de unga människor som kommer till inte ska få chansen att utbilda sig till undersköterskor? Det fattas busschaufförer, fordonsmekaniker, elektriker, ställningsbyggare, kockar, barnskötare och en lång rad arbetstagare i yrken som inte kräver någon lång utbildning. Det är yrken som många svenska ungdomar tyvärr väljer bort, bland annat – tror jag – därför att utbildningarna inte ger högskolebehörighet. Därför väljer de inte en yrkesutbildning på gymnasieskolan. Regeringen menar att andra vägar måste hittas, genom yrkesvux, lärlingsvux, vuxenutbildning, och i en kombination av yrkesutbildning och sfi, genom att inse att utbildningssystemet måste förändras när befolkningssammansättningen förändras. Begreppet lågutbildad ska få en annan innebörd . Utbildningssystemet måste svara mot det. Det är stora utmaningar, men regeringen tar itu med dem. Jag vill också kommentera statistiken. När det gäller de inskrivna på Arbetsförmedlingen får man gå för att komma ned på den nivå i ungdomsarbetslösheten som råder . När det gäller den officiella statistiken, , får man gå för att hitta så låg ungdomsarbetslöshet som . Att en stor andel utrikes födda hamnar i arbetslöshetsstatistiken beror naturligtvis på att alla utrikes födda börjar sin tid med att vara inskrivna i Arbetsförmedlingen i etableringsuppdraget, i allmänhet i genomsnitt . Det är bra att de är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det som inte är bra är att inte fler går vidare därifrån till ett arbete. 10 (M): frågade mig om ungas skolgång. Varför ska de inte få lyckas? Det är väl självklart att de ska få lyckas, och det är väl självklart att unga människor ska utbilda sig oavsett var de är födda någonstans. Men det jag läste upp var hur illa det har gått med resultatet. De kommer till Arbetsförmedlingen, där det inte finns enkla jobb för dem som inte har klarat vare sig eller gymnasiet. Det är utmaningen. Yrkesvux, komvux och allt som räknar upp är jättebra. Vi satsade också på dem. Men de räcker inte. De är inte allt. Det behöver stimuleras fram andra typer av jobb. Det krävs jobbreformer; och det är vad jag menar när jag säger att inte har lagt fram någon jobbproposition. Det finns inget reformtänkande. Det är fråga om gammal socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik. Det räcker inte. Hur har det gått med snabbspåren? Det fattas fortfarande kockar och arbetstagare i alla de yrken räknade upp. Det har inte gått alls. Det är inte enkelt. Jag är den förste att erkänna att denna fråga kommer att vara svår att hantera för varje regering. Men jag blir störd av att regeringen tar åt sig äran av att det går bra. Man trixar också med statistik. Det står i Arbetsförmedlingens rapport att ungdomsarbetslösheten inte har varit så låg när Alliansen styrde. Så står och pratar tillbaka i tiden. Då tar ni äran för allt möjligt. Det är inte sant! Vad har ni för svar om det blir lågkonjunktur? Hur ska människor då komma i jobb när de inte gör det nu när det är högkonjunktur? 11 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): förstår jag varför inte har lagt märke till de propositioner som regeringen har lagt fram om jobben. Det beror på att vi inte har föreslagit stora ofinansierade skattesänkningar. De är de enda jobbpropositionerna som liksom gills för . Då fick vi svar på den frågan. Både yrkesvux och komvux skars ned kraftigt under den borgerliga regeringen. försämrades resultaten i skolan, och allt färre ungdomar valde en yrkesutbildning i gymnasieskolan. Jag tror inte att det enbart beror på den gamla regeringens politik, men jag tror att det spelade roll att man försämrade förutsättningarna att komma vidare från en yrkesutbildning. Vi måste se sanningen i vitögat: Det råder en stark efterfrågan på arbetskraft i . Många vill anställa. Det är inte där problemet ligger. Problemet är tudelat. Å ena sidan finns inte alltid de kompetenser tillgängliga som arbetsgivarna efterfrågar. Hur löser vi det problemet? Det är klart att utbildning är en viktig del för att komma dit. Snabbspår är en annan väg genom att utnyttja den kompetens som nyanlända har. Snabbspåren fungerar och är igång, och de kommer att hjälpa arbetsgivare att få tag i den personal de behöver. Å andra sidan finns många arbetslösa som inte har rätt kompetens och som därför inte kan komma i fråga för de lediga jobben. Det problemet behöver vi möta. Där ger jag en eloge till . Det är ett svårt problem, och det finns inte en enkel lösning. Det handlar om att få fram jobb som de arbetslösa som inte kan konkurrera med andra på arbetsmarknaden kan ta. Det behövs bra instegsjobb på arbetsmarknaden med lägre kvalifikationskrav. Regeringen för en sådan politik genom att sänka lönekostnaderna, rikta nystartsjobben och införa extratjänster. Utbildning är viktig också för den gruppen. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2016/17:11 om en tudelad arbetsmarknad 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra integrationen och minska sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda. kommer att präglas av att många nyanlända ska etablera sig i . Situationen befinner sig i innebär både utmaningar och möjligheter. Regeringen har identifierat ett antal områden som behöver utvecklas och förstärkas för att bygga ett samhälle som håller ihop och för att motverka segregation. Det handlar om effektivare etablering, fler vägar till arbete, fler som slutför sin utbildning och bättre tillgång till bostäder. Arbete är nyckeln till nyanländas etablering i . Arbete ger, förutom egenförsörjning, möjligheter att utveckla kunskaperna i det svenska språket och om det svenska samhället. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 120 000 personer. Över hälften av ökningen har tillkommit bland utrikes födda. Trots den goda utvecklingen är det problematiskt att en allt större andel av de arbetslösa har en svag ställning på arbetsmarknaden. Det gäller bland annat dem som är födda utanför och dem som saknar en fullföljd gymnasieutbildning. Utbildningssystemet måste ha förmåga att möta personer med omfattande utbildningsbehov och utrusta dem med de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. För att stärka människors jobbchanser och förbättra matchningen på arbetsmarknaden har regeringen inlett ett nytt kunskapslyft med en satsning som fullt utbyggd omfattar ca 70 000 platser. Som en del i denna satsning avsätts medel för 21 750 platser i yrkesvux och 2 600 platser i lärlingsvux. En viktig del i regeringens jobbagenda är en aktiv arbetsmarknadspolitik. Regeringen föreslår i budgetpropositionen 2017 fortsatta steg i omläggningen av arbetsmarknadspolitiken. Etableringsinsatserna ska också förbättras genom en effektivisering av etableringsuppdraget, förstärkta resurser till Arbetsförmedlingen och ökad samverkan för nyanländas etablering. Regeringen föreslår också satsningar på Tekniksprånget, Jobbsprånget och moderna beredskapsjobb i staten. Garantierna och nystartsjobben ska också effektiviseras. Avsaknad av körkort är för många ett hinder för jobb. Regeringen avser därför att utreda möjligheten till lån för körkortsutbildning med avsikten att förslaget ska genomföras . Flera åtgärder har även vidtagits för att öka utrikes födda kvinnors sysselsättning. Regeringen har avskaffat vårdnadsbidraget och ser nu över hur föräldraförsäkringen ska utformas för att inte försena etableringen på arbetsmarknaden. Regeringen avser även att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att särskilt fokusera på insatser för att minska arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor. Att diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, ålder eller sexuell läggning förekommer på den svenska arbetsmarknaden beläggs i flera studier. granskningar av arbetet med aktiva åtgärder synliggör också bristerna inom arbetslivet. Den diskriminering och bristande kunskap som finns på bland annat arbetsmarknaden måste bekämpas. Den får allvarliga konsekvenser både för enskilda individer och för samhället i stort. Regeringen avser att vidta särskilda åtgärder inom dessa områden. 13 (M): Arbetsmarknadsministern är väldigt nöjd. Hon är extremt nöjd över att arbetslösheten sjunker. Det är vi också, vill jag tala om. Vi är också väldigt nöjda över det. Men till skillnad från arbetsmarknadsministern är vi extremt oroliga . Vi befinner oss i en högkonjunktur , men framöver spås det komma en lågkonjunktur. Sysselsättningsgraden har ökat efter finanskrisen . Siffrorna har alltså bara gått uppåt när det gäller sysselsättningsgraden och nedåt när det gäller arbetslösheten . Men tyvärr, herr talman, går det inte så bra för alla här i . Vi har stora grupper som inte får ta del av den här högkonjunkturen. Det är särskilt utomeuropeiskt födda och ungdomar med endast grundskoleutbildning. Det är bra att vi går in i en högkonjunktur, men risken är som sagt att det inte kommer att se lika bra ut framöver. och gör en helt annan bedömning än regeringen av hur framtiden kommer att se ut. Det är i och för sig inte så konstigt att regeringen gör glädjekalkyler, men dessa båda tror att sysselsättningsgraden kommer att sjunka och arbetslösheten öka framöver. dras regeringen med fortsatta underskott hela regeringsperioden. Regeringen väljer att låna till utgiftsdrivande förslag i stället för att finansiera dem krona för krona. Lek med statens finanser utgör en allvarlig risk för dem står längst bort från arbetsmarknaden. Det blir ju inte lättare för de personerna att få jobb när arbetslösheten ökar. Då blir det svårt för regeringen att stimulera ekonomin eftersom ladorna, som är så välbekanta , är helt tomma – i en högkonjunktur. Vi är med andra ord överbelånade. Och att komma in i en lågkonjunktur med de högsta marginalskatterna i världen och en överbelånad statskassa är inte bra för någon, för då finns det inga åtgärder man kan vidta. kom 160 000 personer till . Många har beviljats asyl, och många kommer säkert att bli beviljade asyl. Problemet är att det nuvarande systemet gör att det kommer att ta väldigt innan de här personerna kommer in på arbetsmarknaden. En stor andel av de arbetslösa utgörs av utomeuropeiskt födda, personer med endast grundskoleutbildning, äldre och funktionsnedsatta. En fjärdedel av alla anlända kommer i jobb . Då vidtar regeringen åtgärder som har motsatt effekt. Regeringen väljer att höja skatten på arbete och att höja bidragen. Det kommer såklart att förvärra problemen på den svenska arbetsmarknaden. Det går inte att endast höja bidragen som en quickfix, utan man måste se till helheten. Det behövs en sund ekonomisk politik. En väl fungerande interaktion där språket är nyckeln, ett utbildningssystem som ger kunskap samt fler bostäder – det är, tror jag, de tre nyckelfaktorerna för lyckad integration. Under Alliansen ökade arbetskraftsdeltagandet för utrikes födda från . Det var en politik som bryter utanförskapet. 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): säger att är extremt oroliga. Vi har sett fler exempel på den extrema oron från sida. Vi såg det före valet, när ni skrev debattartiklar runt om i landet om den extremt höga ungdomsarbetslöshet som skulle drabba landet om man återställde arbetsgivaravgiften för unga. Ni var extremt oroliga. sjunker ungdomsarbetslösheten trots att vi har återställt arbetsgivaravgiften. Ni var extremt oroliga när vi skulle återställa arbetslöshetsförsäkringen till en anständig nivå. Ni utmålade det som att ”nu kommer jobben att hotas; nu kommer arbetslösheten att öka”. Vi gjorde det – för ett drygt år sedan införde vi ett högre tak i arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslösheten sjunker trots detta. är återigen extremt oroliga för framtiden. beskriver det som att det med nuvarande system tar alltför att komma i arbete för nyanlända. Jag håller med . Precis så är det. Det är därför vi lägger om politiken. Vi kan inte fortsätta med den politik som inte kunde få nyanlända i arbete snabbare. Vi ligger på genomsnittet för EU och – så illa är det alltså inte. Men jag har mycket högre ambitioner än så. Det är därför vi lägger om och effektiviserar hela etableringsuppdraget och ger helt andra möjligheter till mer flexibla insatser, utbildning, subventionerade anställningar och andra riktade åtgärder. Jag är inte nöjd med hur det tar för nyanlända att komma i arbete. Det är det som är skillnaden mellan oss. Det är klart att man kan känna oro inför mycket . Men det är lite av ett val. Ska man sitta och vrida sina händer i oro och oja sig över hur illa det kanske kommer att gå? Ja, det kanske är det man ska göra i opposition. Jag har en annan taktik. Jag har ansvaret, och jag agerar. Vi kavlar upp ärmarna och tar itu med problemen. går det faktiskt väldigt bra och i rätt riktning. Jag är fullt medveten om att man måste fortsätta och ta fler steg för att kunna fortsätta så. Vi kommer naturligtvis oupphörligen att stöta på nya problem och utmaningar som måste hanteras, inte minst när de många flyktingar som kom till ska ut på arbetsmarknaden. Det är en mycket stor utmaning eftersom många ska ut på en gång. Men det ska inte hindra oss från att se när vi går i rätt riktning. Arbetsmarknadsdeltagandet bland utrikes födda ökade under den borgerliga regeringen, och det har fortsatt att öka under vår regering. Det ligger nu mycket högt. Sysselsättningsgraden också – sysselsättningsgraden ökar snabbare bland utrikes födda än bland inrikes födda. Gapet mellan utrikes och inrikes födda minskar alltså. Särskilt snabb är ökningen för utrikes födda kvinnor, vilket är mycket glädjande. Det betyder inte att jag är nöjd. Det finns mycket mer att göra. Det finns ingenting bättre för ett samhälle än att ha många människor i arbete, och det finns ingenting bättre för jämställdheten än att män och kvinnor har lika möjligheter att försörja sig själva genom eget arbete. Mer återstår alltså att göra, men det är alldeles uppenbart att vi är på rätt väg. 15 (M): Som moderater och i opposition är vi givetvis alltid oroliga över en S-regering. Det är också vår uppgift att granska regeringen. Det är bara bra att vi har en skarp opposition som granskar regeringens politik, som vi i stora delar tycker är skadlig för . Vi tror att det krävs en politik som sätter jobben främst. Vi måste ju bryta utanförskapet. Det kommer att finnas människor som aldrig får sitt första jobb i , som aldrig kommer in på arbetsmarknaden, och barn som aldrig får se sina föräldrar gå till arbetet. Så kan vi bara inte ha det. Det är för höga trösklar in på den svenska arbetsmarknaden. En stor del utgörs givetvis av skatten på arbete, men det måste också bli mer lönsamt att arbeta än att gå på bidrag. Det nya utanförskapet är den stora utmaningen, och regeringen har kommit med förslag som jag känner är en massa tomma ord: 100-klubben, traineejobb, beredskapsjobb. Hur många traineejobb har det blivit? Det är inte lösningen för . Bland inrikes födda råder i princip full sysselsättning – arbetslösheten är . Arbetslösheten bland utrikes födda är . Det är klart att det krävs särskilda insatser för att minska detta gap. Regeringens åtgärder hade lett till 179 traineejobb och 1 087 extratjänster. Antalet utbildningskontrakt är 1 532 och antalet snabbspårsdeltagare 1 900. Ni hör ju hur många olika byråkratiska system det finns. Det gör det också väldigt rörigt. Men det ger ju icke godkänt att visa så dåliga siffror under en högkonjunktur. Det är inte bra. Exempelvis kan snabbspåren aldrig komma dem med lägre utbildning till del. Man kan också undra varför byggnadsarbetare inte finns med i snabbspåren när det råder sådan brist på bostäder. Jag har bara sett att målare finns med. Dagens subventionerade anställningar fungerar dåligt och är alldeles för krångliga. har därför föreslagit att man tar bort alla den rödgröna rörans olika nystartsjobb, särskilda nystartsjobb, särskilda anställningsstöd, instegsjobb och extra traineetjänster i välfärden eller i bristyrken. Vi gör åtta stöd till ett. Det måste bli mycket enklare för dem som skapar jobb: näringslivet ute i . Det kan också vara offentliga arbetsgivare, men först och främst är det näringslivet som kan skapa dessa jobb. Vårt förslag är enkelt: Det blir ett förslag för att det inte ska bli några krångligheter. Vi föreslår även att tredubblas, och det är en reform som är särskilt viktig för utrikes föddas sysselsättning och företagande. Det finns faktiskt tecken på att regeringens mixande och trixande med har påverkat branschen väldigt negativt. Vi föreslår även, möjligtvis till arbetsmarknadsministerns förvåning, att yrkesvux och komvux byggs ut och anpassas. Utbildning är viktigt för att göra sig mer anställbar – yrkesutbildning i stället för ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar. Vi kommer även att föreslå ett bidragstak, så att man endast kan erhålla av den lägsta lönen i bidrag. Det är också ett viktigt incitament för att komma ut i arbete. Vi har förstajobbetavdraget, förstajobbetanställning och jobbstimulans i försörjningsstödet. Flera av dessa förslag är väldigt bra, men dem säger regeringen nej till, herr talman. I detta anförande instämde (M). 16 (S): Jag tycker att det är en intressant diskussion vi har här . Riksdagsledamoten har ställt en fråga till statsrådet som jag tycker är mycket intressant: varför regeringen enbart satsar på snabbspår för att skapa jobb till våra nyanlända svenskar. Man kan tolka frågan som att menar att det bara finns en satsning från regeringens sida. Jag tycker att en sådan fråga är lite olycklig, för det är viktigt att diskutera detta. Jag förstår inte riktigt varför inte tar reda på vilka insatser regeringen gör. Det räcker med att gå in på regeringens hemsida, , för att kunna följa alla insatser som regeringen gör. Man kan också komma hit till kammaren och lyssna när arbetsmarknadsministern presenterar regeringens många kloka och effektiva förslag. Jag tycker alltså att det är lite synd, men som den gamla folkbildare jag är – innan jag kom in i jobbade jag med folkbildning – ska jag göra tjänsten att berätta om en del av dessa förslag. Tack för den möjligheten, herr talman! Några av förslagen är oerhört spännande och skapar framtidens på många sätt. Ett som jag själv tycker är mycket intressant och som jag delvis har arbetat aktivt med är den kompetenskartläggning av asylsökande som sker ute på asylboenden runt om i landet. Det är oerhört viktigt att när man kommer till direkt få berätta om vilka erfarenheter man har hemifrån och vad man har jobbat med tidigare. Jag har själv varit ute på asylboenden där många flyktingar vill tala om detta och tycker att det är oerhört viktigt. En annan satsning som görs är ett nytt kunskapslyft. Det har vi hört om här , och det är en stor satsning som inte minst kommer nyanlända till del. En annan sak är att våra lärosäten startar kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen; det är jätteviktigt. Det är trots allt så att det kommer människor från till exempel hit med alla möjliga olika bakgrunder. En del är akademiker, en del är byggnadsarbetare, en del har ingen utbildning alls. Det är jätteviktigt att vi satsar på alla grupper, och dessa förslag kommer verkligen alla till del. I detta fall handlar det om utländsk examen, som högskolan jobbar med. En annan satsning är förstärkning av tidiga insatser för asylsökande, till exempel svenskutbildning på asylboenden. Jag har själv deltagit i detta, och det är oerhört bra och uppskattat. Det finns också ökade resurser till Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Etableringsuppdraget var ju något fiaskoartat under den borgerliga regeringen. blir det effektivt, och det satsas på ett helt annat sätt. handlar det om att förmedla arbeten, medan Arbetsförmedlingen under den borgerliga regeringen skulle administrera arbetslöshet; det är stor skillnad. Snabbspåren har redan nämnts, av till och med som den enda insatsen. Det är en jätteviktig insats just för bristyrken. Vi har också snabbspår för entreprenörer – det pratades ju om företagande. Moderna beredskapsjobb är en annan satsning. Vi har också satsningar på lärlingsvux, yrkesvux, yrkeshögskola och nystartsjobb – med kollektivavtalsenlig lön, vilket är viktigt att nämna. Tekniksprånget och Jobbsprånget är satsningar för att underlätta etablering av nyanlända ingenjörer och akademiker. Detta är bara några av alla de satsningar som görs. Jag hoppas att jag kunde bidra till att upplysa och något mer om vilka förslag som finns och vilken verksamhet som just nu pågår. Det jag skulle vilja fråga och är om de för oss här i kammaren skulle kunna nämna i alla fall fem förslag de har för att skapa jobb för nyanlända. Det hade varit spännande att höra. Kanske kan det bli en konstruktiv diskussion där man inte bara försöker dölja att det faktiskt görs en massa nytta och går väldigt bra för det här landet utan också kommer med egna förslag. Så fem förslag skulle jag vilja höra från , herr talman. 17 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Vi har talat här om att det är högkonjunktur, och säger att det verkligen inte är regeringens förtjänst. Men det är överraskande att höra från att man i en högkonjunktur borde ha rekordmånga människor i subventionerade anställningar. Han är upprörd över att vi inte har fler personer i subventionerade anställningar, just för att det är högkonjunktur.