prot · H309120 · 2016-06-15 00:00:00 — Punkt 15 (Ökat samarbete med och mellan regionala filmcentrum) 2. res. 14 (M, C, L, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 43 SD, 23 MP, 19 V 14: 76 M, 19 C, 18 L, 15 KD Avstod: 1 SD Frånvarande: 10 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 17 (Filmstöd och jämställdhet) 2. res. 16 (SD) 3. mot. 2015/16:3366 yrk. 1 (V) 46 för res. 19 för mot. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 74 M, 23 MP, 19 C, 18 L, 14 KD 16: 1 M, 44 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 10 S, 9 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats KU23 Indelning i utgiftsområden Kammaren biföll utskottets förslag. KU25 Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen) 2. res. (S, MP, V) 145 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 M, 44 SD, 19 C, 18 L, 15 KD : 103 S, 23 MP, 19 V Frånvarande: 10 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Det nordiska samarbetet m.m.) 2. res. 1 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 23 MP, 19 C, 17 L, 15 KD 1: 44 SD Avstod: 19 V, 1 L Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - Punkt 2 (Gränshinder) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 3 (KD) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 44 SD, 22 MP, 19 C, 18 L 3: 15 KD Avstod: 1 MP, 19 V Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 4 (C) 3. motiveringen i res. 5 (V) 20 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. 19 för res. Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 44 SD, 23 MP, 17 L 4: 19 C Avstod: 19 V, 15 KD Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UU19 Strategisk exportkontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Punkt 1 (Ny krigsmateriellagstiftning m.m.) 2. res. 1 (V) 3. res. 2 (L) 4. res. 3 (KD) Förberedande votering 1: 18 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 19 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 44 SD, 23 MP, 19 C 1: 19 V Avstod: 18 L, 15 KD Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - Punkt 2 (Internationell samverkan om exportkontroll av krigsmateriel) 2. res. 4 (M) 76 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 44 SD, 23 MP, 19 C, 18 V, 18 L, 15 KD 4: 76 M Avstod: 1 V Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - Amineh Kakabaveh (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Försvarsexportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv) 2. res. 5 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 23 MP, 19 C, 18 L, 15 KD 5: 43 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 9 S, 8 M, 5 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 12 Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt betänkande 2015/16:NU23 Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110) 215 HANS (M): Staten och kapitalet – det skulle man kunna säga mycket om. Man skulle till exempel kunna säga att det borde vara mindre stat och mer kapital. Det vore helt och kapitalt korrekt, för det är det vi vill åt. Vi vill få fram mer kapital som kan vara med och investera i våra framtidsnäringar. För att främja utveckling, företagande och innovation bör statens roll vara att undanröja hinder, att agera där marknadsmisslyckanden råder men också att kunna smörja fungerande system. Förutsättningarna för att utvecklas varierar mycket mellan olika branscher. Innovationspolitiken och behoven av riskkapitalförsörjning måste därför anpassas utifrån branschhänsyn, mognadsgrad och tillväxtförutsättningar med ett individuellt underifrånperspektiv som tar hänsyn till de variationer som olika branscher, geografi och marknadsstrukturer har. Vi kan ta life science som ett exempel. Det kräver väldigt mycket tid och pengar i tidiga skeden, i grundforskningen. Det är långa processer, det kostar mycket och det är osäkert. En 15-årig utvecklingsprocess kan stupa på . Sedan har vi företag som verkar i branscher som kommer in i nya och riskfyllda faser. De kan vara etablerade , men teknikutvecklingen och marknadsutvecklingen gör att de måste förnya sig. Till det behövs kapital. Det är också en betydande skillnad i förutsättningar för unga innovativa bolag jämfört med bolag som expanderar. Båda kan vara innovativa men i olika skeden. Då har de också olika behov av utomstående stöd. görs den största delen av risktagandet och investeringarna av privata aktörer, och det är bra. Men regeringens proposition tar sikte på statens roll för kapitalet, vilket givetvis kan tjäna ett syfte. Man har föreslagit en fond-i-fond-lösning som allianspartierna tidigare presenterat. Men det är bara en pusselbit i sammanhanget. Mer behöver göras för att stärka och uppmuntra det privata riskkapitalet att investera – även utan statlig inblandning. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt Regeringens ensidiga fokus på statens aktiva roll för riskkapitalet kan bli en kraftig begränsning för merparten av de investeringar som görs. Därför menar vi att regeringen bör återkomma till med förslag på hur det privata riskkapitalet kan stimuleras utan direkta insatser från staten. Vi i Alliansen och ställer oss bakom regeringens förslag att inrätta ett nationellt utvecklingsbolag. Det ska investera i privata fonder som i sin tur ska investera i företag i utvecklingsfaser. Regeringens förslag är ett steg i rätt riktning. Dock är det vår mening att regeringens förslag att inskränka detta enbart till mycket tidiga faser är en för stor begränsning. Man borde göra mer för att locka fram det privata kapitalet. En proposition som heter Staten och kapitalet åsyftar någonstans den gamla refrängen: Sida vid sida, tillsammans hjälps de åt. Staten och kapitalet, de sitter i samma båt. Då måste man fråga sig: Men vem är det som ror? Ror man åt samma håll? Och hur är det med ekan – läcker det in vatten, eller är den rank? Man får också se upp för strömmar som kan ta farkosten i en helt annan riktning, oavsett hur man ror och vad man bestämmer sig för. Det är ett steg i rätt riktning, men det är viktigt att man i de här sammanhangen också har perspektivet att när det är ett marknadsmisslyckande, det vill säga när det privata kapitalet inte ställer upp utan hjälp, då ska man se efter: Kan man få det privata kapitalet att komma upp till ytan av sig självt, ska staten vidta stimulansåtgärder för att locka fram det eller behöver staten själv gå in med pengar och satsa direkt? Ja, kapital och finansiering är avgörande för företag. Statens ingångsvärde bör vara att det är privat kapital som ska vara utgångspunkten för företagsfinansiering. Grundprincipen för statligt riskkapital i innovationssystemet måste vara att det är motiverat endast vid skeden av marknadsmisslyckanden och riskfyllda nya faser för företag. Det förslag som har lagts fram om att inrätta Fondinvest innebär att det är två bolag som kommer att uppgå i Fondinvest och sedermera avvecklas. De här bolagen aktiverades under alliansregeringens vid makten. Det ena bolaget är Fouriertransform, som först var inriktat på fordonsindustri och mekanisk verkstadsindustri men sedermera fick ett utökat uppdrag att omfatta branscherna life science och ren teknik – det som på riktig svenska kallas cleantech. Det andra bolaget är Inlandsinnovation, som fick ett uppdrag att verka i inland. Det var alltså en geografisk uppgift. Det kan finnas symbolik i att den rödgröna regeringen nu tycker att det är lämpligt att ta bort dessa bolag. Det må så vara, men det vi vill uppmärksamma är vikten av att de uppgifter som Fouriertransform och Inlandsinnovation har haft finns kvar i det nya Fondinvest, det vill säga att kompetensen följer med. Man brukar tala om intelligent kapital. Vad är då det? Jo, det är när det följer med andra tjänster än bara rena pengar, alltså att man får med sig mentorer, rådgivare och kapacitet som kan hjälpa företagen. Det handlar inte bara om att få balans i balansräkningen eller se till att kassaflödet fungerar utan även om att vara bidragande till att strukturera en framtida affär. Den kompetensen finns i bolaget , och den finns i bolaget . Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt Vi vill att den ska finnas kvar, och därför vill vi att regeringen ska återkomma med en återrapport om hur den kompetensen kan fortsätta att finnas med i sammanhanget. Det är nämligen viktigt. Det är viktigt för många av de småföretag som finns i inland. Även de många mindre företag som växer men känner sig ensamma på den stora marknaden ska ha det intelligenta kapitalet att hålla i handen. Det är ett fantastiskt spännande ämne, det här med riskkapital. Apropå riskkapital, hur var det nu? Sida vid sida, tillsammans stryker de fram Staten och kapitalet, två vargar fromma som lamm Det är väl trevligt att man i alla fall betraktar riskkapitalet som inte enbart ondskefullt utan kanske även, i det här sammanhanget, lite mer fromt. Det finns mycket mer att säga om riskkapital och statens engagemang i detsamma. Vår kritik sammanfattas i de enkla teserna att de kvaliteter som finns inom bolagen måste säkras för framtiden och att regeringen borde komma tillbaka till och ha idéer om hur man ska stimulera fram det privata kapitalet. Jag yrkar härmed bifall till reservationerna 2 och 3. 216 (SD): Vi debatterar alltså näringsutskottets betänkande nr 23 Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt. Det är en lång titel. I betänkandet har en reservation, nr 4, som jag naturligtvis yrkar bifall till. Det privata riskkapitalet tenderar att riktas mot investeringar i senare faser. uppstår det för många företag ett gap i de förkommersiella stadierna. Det kan alltså finnas mycket goda grunder för att man från statens sida kompletterar marknaden med statligt riskkapital som primärt riktar in sig på just förkommersiella faser. Det finns många goda exempel på att sådant stöd har varit avgörande för en kommersialisering av goda idéer, bland annat inom fordonsbranschen. Det finns givetvis fler områden man kan och bör jobba med för att göra klimatet mer attraktivt för att högteknologiska och innovativa idéer, produkter och företag ska kunna bildas, växa och frodas i . Det behöver inte bara handla om riskkapital utan kan till exempel handla om skatteregler – vi talade i en tidigare debatt om personaloptioner. Det kan också handla om sådana saker som så kallade science parks och innovationskontor. Propositionen vi debatterar innehåller förslag om att ändra i organisationsstrukturen för statens riskkapitalinsatser för företag genom inrättande av ett nytt nationellt utvecklingsbolag. Detta bolag ska i sin tur, i alla fall primärt, investera indirekt i företag i utvecklingsfaser genom privat förvaltade fonder. Det är alltså tanken. Från sida har vi i det stora hela ställt oss bakom regeringens proposition, då vi ser positivt på en sammanslagning av många av de statliga aktörer som har funnits. Man skapar helt enkelt ett större helhetsansvar för statens riskkapitalinsatser i hela landet. Dock menar vi att det finns flera oklarheter i propositionen när det gäller styrningen av det nationella utvecklingsbolaget och hur förslaget påverkar företag i olika delar av landet, till exempel i glesbygd och på avfolkningsorter. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt Vi konstaterar att propositionen lämnar en hel del luckor när det gäller hur genomförandet i detalj ska gå till. Vi ställer oss till exempel frågande till vilken styrning regeringen egentligen kommer att ge till det nationella utvecklingsbolaget, vilka fonder som kommer att finansieras av bolaget och vilka typer av företag dessa privata fonder i sin tur kommer att investera i. Vi tycker också att det finns vissa oklarheter när det gäller bolagets framtida kapitalbehov, de geografiska prioriteringarna samt branschprioriteringar. Det är enligt oss anmärkningsvärt att regeringen är så otydlig i dessa frågor. Vi menar att bör tillkännage för regeringen att regeringen i ett senare skede bör återkomma till med ett förtydligat inriktningsbeslut för bolaget, så att partierna i har möjlighet att tycka till och kanske komma med förbättringsförslag. För oss är det angeläget att bolaget används för att stärka svensk till-växt och det ekonomiska välståndet på affärsmässiga grunder, men det finns en farhåga att klåfingriga politiker i stället styr verksamheten för att uppfylla mål av mer ideologisk karaktär. Bland annat nämns i propositionen ambitionen att inrätta en så kallad grön investeringsfond, och vad detta i detalj är tänkt att innebära vet vi inte . Jag är tveksam till om den typen av bolagsstyrning ligger i medborgarnas intresse då risken ökar att pengarna slukas i ett svart hål. Utifrån erfarenheter av denna och tidigare regeringar ligger det nära till hands att tro att det blir nya dolda, ideologiskt motiverade subventioner där man placerar en gökunge mitt i boet. En farhåga vi i tar upp i vår reservation är att den geografiska fördelningen av insatserna riskerar att centraliseras till storstadsområdena, på bekostnad av gles- och landsbygd. Vi ser det som centralt att det redan vid starten av det nya nationella utvecklingsbolaget ska tydliggöras att hela landet, särskilt glesbygd och avfolkningsorter, behöver ges tillgång till kapital. Likaså behöver det i ett tidigt skede utvärderas hur denna förändring av statens finansieringsinsatser påverkar den geografiska fördelningen av kapital till olika företag. Vi menar att det ligger i statens uppdrag att se till att man ska kunna bo, verka och utveckla företag i hela . Vi ser en generell trend att bankerna tar mindre risker vid företagslån, vilket drabbar inte minst företag i avfolkningskommuner. Till exempel kan det vara svårare att få lån för att bygga industrifastigheter om en etablering sker en bit utanför tillväxtorterna, vilket tenderar att bli en förstärkande effekt för en ofrivillig och ovälkommen centralisering av näringsverksamheterna och tenderar att ytterligare förstärka utflyttningen från många kommuner. För att komma till rätta med denna snedvridning i villigheten att låna ut i stad kontra i landsbygd vill vi införa, eller i alla fall se över om vi kan införa, någon form av marknadskompletterande fondlösning med lägre avkastningskrav. Syftet ska vara att kapitalet riktas mot investeringar i avfolkningskommuner eftersom det är där riskerna är extra stora vid fastighetsinvesteringar. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt Ett annat kriterium bör vara att kapitalet riktas till fastighetsexpansion kopplad till primärt industriell verksamhet där det finns en stor arbetslöshet och samhällsvinsterna är extra stora. Vi menar därför att regeringen bör utreda möjligheten att införa en statlig fondlösning för expansionslån just i avfolkningsorter. Jag överskrider talartiden lite . Men det kan i sammanhanget också vara värt att ta upp frågan om det så kallade investeringsavdraget, som är ett avdrag som syftar till att just öka tillgången på det privata kapitalet. Vi anser att investeraravdraget kan vara ett mycket bra verktyg för att styra riskkapitalet mot mindre företag som annars förmodligen hade varit mindre intressanta för investerare. Men vi kan konstatera att avdraget inte nyttjas i någon jättestor omfattning och i den omfattning som kanske ursprungligen var tänkt. Med anledning av detta ser vi skäl att se över hur man kan göra det mer attraktivt att locka fler till att utnyttja avdraget. Det kan givetvis ske på olika sätt, men vi ser en möjlighet genom att låta det statligt ägda företaget bjuda in allmänheten att investera i företag som avser att investera i och som därmed medför rätt till investeraravdrag. Det finns också andra lösningar för hur man kan göra det mer attraktivt, men det får vi återkomma till i någon annan debatt. 217 (C): Efter litterära odyssé är det kanske inte ens lönt att jag börjar med att försöka citera fantastiska låt Staten och kapitalet. Jag måste ändock hålla med om att det är en ganska finurlig titel på propositionen. Jag går i stället direkt in på pudelns kärna. Regeringen har gjort en utredning och en översyn av det statliga kapitalet, och det är väldigt bra. Det initierades av alliansregeringen förra mandatperioden, för det är aldrig fel att se över hur det statliga riskkapitalet används, om det används effektivt och så vidare. Det finns därför en hel del i propositionen som håller med om. Men det finns också en del som vi absolut inte håller med om, och det kommer jag att gå in på. Förslaget är att bilda ett nationellt riskkapitalbolag, . Meningen är att man ska förmera de statliga pengarna genom att investera dem i olika privata fonder som i sin tur investerar i olika företag. Det är ett väldigt bra sätt, eftersom man på det sättet får mer pengar i pengapåsen. är det bra att man fokuserar på företag i begynnelseskeden och deras behov av såddkapital, för det är oftast i början som det är tuffast för företagen att få någon att tro på ens idé. Därför är det särskilt bra att man fokuserar just på detta. Dessutom välkomnar jag och att man tar till vara detta med tilläggskassor. Tilläggskassor är också någonting som Inlandsinnovation har jobbat framgångsrikt med och där det statliga kapitalet går ihop med privat lokalt kapital för att bilda mindre riskkapitalbolag som fokuserar på närområdet. Det har varit framgångsrikt i de områden där man har provat detta. Jag ser fram emot att man fortsätter med det. Jag hoppas också en del på bankgarantier. Även om det inte finns något förslag i propositionen kommer man att tillsätta en utredning för att utforma ett bankgarantisystem. Särskilt i vissa områden i är det, precis som några talare har nämnt, väldigt svårt att låna pengar från bankerna. Om staten gick in som garant vid lån skulle det underlätta betydligt. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt Fondinvest ska satsa på en demonstrationsfond. Det välkomnas, för det är väldigt få företag, speciellt i begynnelsen, som har råd att testa sina innovationer. Det kräver kanske också kapital som de faktiskt inte har. Då är det bra att staten hjälper till. Men det jag och en del andra av oss i Alliansen är oroliga för är hur man ska säkra de här pengarna , för det är ju ofta ganska kapitalkrävande med demonstrationsanläggningar. Därför undrar vi hur man säkerställer att det finns tillräcklig avkastning för att hålla kapitalet intakt . Det är frågetecken som behöver rätas ut. Jag vill återigen betona att jag tycker att det är bra att staten går samman med privat riskkapital, inte bara för att man förmerar pengarna utan för att det också är ett sätt att sprida riskerna. Jag kommer själv från norra och kan intyga att den delen av landet står inför stora utmaningar, inte minst för att det är väldigt långa avstånd och en befolkningsutveckling som i vissa fall tenderar att peka åt fel håll. Glesheten är en utmaning i många fall. har det här området enormt mycket naturresurser, inte minst malm och skog, som kommer hela till gagn. Det är positivt, inte bara för norra utan för hela ekonomi. Det finns potential att förädla dessa råvaror ännu mer på plats för att på så sätt i ännu högre grad bidra till ett hållbart samhälle. Problemet här är att riskkapitalet lyser med sin frånvaro. Och bankerna blir som sagt allt mer ovilliga att låna ut pengar, inte minst i inlandet. Alliansregeringen bildade Inlandsinnovation för att norra och senare också och skulle omfattas av riskkapital, eftersom det helt enkelt nästan inte fanns något annat att tillgå. Jag tycker att det är rätt att staten ska finnas där när ingen annan finns där. Som ni vet vimlar det ju inte direkt av riskkapitalister i de här områdena, och då är det jättesvårt om bankerna säger nej. Därför såg vi det som väldigt positivt att Inlandsinnovation kom till. Och det är därför som vi inte kan acceptera förslaget i propositionen, det vill säga att lägga ned Inlandsinvasion och att nästan ska införlivas i det nya riskkapitalbolaget . Tro mig, jag har ingenting emot . Problemet är bara att man tar pengar från de mest sårbara delarna av landet för att smeta ut dem över resten av landet. Och vi vet att det mesta av de här pengarna går till större städer. Tillväxtanalys, som är statens egen myndighet, har gjort en rapport om hur riskkapitalet fördelas i och konstaterar där att av allt riskkapital hamnar i de tre stora städerna , och , varav i . Mina vänner, jag tycker att det redan finns tillräckligt med riskkapitalister och riskkapital i de här områdena. Varför ska man då ta från områden där det är betydligt magrare? För mig är det jättesvårt att acceptera, och jag kan inte för mitt liv förstå det. Jag hade en debatt på med en av mina socialdemokratiska kollegor, som jag för övrigt tycker väldigt mycket om, som är väldigt klok och som ju är tvungen att försvara regeringens förslag – det förstår jag, för det är ju så det är. Den socialdemokratiska kollegan säger att projektet inte riktigt har fyllt galoscherna. Då säger jag så här: Hur kan man då tycka att det är okej att ta 2 000 miljoner från de här områdena och slänga in dem till resten av landet eller till storstäderna, i stället för att strukturera om och titta på vad man skulle ha kunnat göra bättre och om pengarna hade kunnat hanteras på ett annat sätt? Det är faktiskt en stor skillnad. Staten och kapitalet – struktur för finansie-ring av innovation och hållbar tillväxt , närmare bestämt , läste jag en intervju med näringsminister på . Där uttalar han sig om företagens möjligheter i . Han säger: De fem Norrlandslänen vittnar om att det är längre till kapitalet i form av att det är längre till banker och bra erbjudanden. Därmed har det blivit svårare för dem att expandera sin verksamhet. I artikeln kan man också läsa att det nu har slutits ett tvåårigt garantiavtal mellan Europeiska investeringsfonden och Norrlandsfonden. Ni kanske känner till Norrlandsfonden. Det är en stiftelse vars uppgift är att främja utvecklingen för företag i , , , och . Avtalet innebär att Europeiska investeringsfonden inte sätter in några pengar över huvud taget i Norrlandsfonden utan står som garant för av kreditförlusten om låntagaren inte kan betala tillbaka sina lån, och det . Men det är inga riktiga pengar. är lyrisk över det här och säger, vilket jag noterade speciellt: ”Jag är särskilt lycklig för det är här det här kapitalet behövs mest i hela .”