prot · H309104 · 2016-05-12 00:00:00 — Det nya betygssystemet är bra eftersom det ställer högre krav på elevernas prestationer. Jag tycker att den nya betygsskalan fungerar väl med fler nyanser så att det går att fånga upp vad eleverna verkligen kan. har vi sett att det nya betygssystemet leder till att eleverna känner sig bestraffade för det de inte kan i stället för att belönas för det de presterar. Det kan också vara motivationsdödande, vilket är något vi ska sätta stopp för. 108 TREDJE VICE TALMANNEN: Med detta är dagens frågestund avslutad. Jag tackar deltagande statsråd och ledamöter. § 8 (forts. från § 6) Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (forts. UföU3) 109 (M): Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i fredsfrämjande insatser bidrar just till fred och säkerhet på oroliga platser runt om i världen. Genom att delta i internationella insatser stärker vi också säkerhet och vårt politiska inflytande. Det finns egentligen inte någon motsättning mellan försvaret av och fredsfrämjande insatser utomlands, men självklart är det alltid till syvende och sist en resursfråga hur mycket man kan satsa på det ena eller det andra. Det pågår nu ett omfattande arbete inom FN för att se över formerna för alltifrån konfliktförebyggande insatser till fredsfrämjande och fredsbyggande insatser. För ligger det ett stort värde i att kunna bidra till FN:s fredsfrämjande insatser. Genom att delta i dem bidrar ofta till att höja förmågan och kompetensen i själva insatsen, och genom att fler länder bidrar får insatsen större legitimitet. Som kammaren väl känner till deltar just nu i den FN-ledda insatsen i . Den heter Minusma, och det är den vi debatterar här . Det är första större insats under FN:s ledning , och den är mycket viktig för att bevara stabiliteten – eller få tillbaka stabiliteten – i den här delen av . Läget i fortsätter att vara osäkert även om situationen har förbättrats något sedan säkerhetskrisen –2013. Ett fredsavtal kunde ju slutas , men situationen i landet är fortfarande mycket spänd. förekom attacker också i södra , vilket inte hade förekommit tidigare, bland annat två spektakulära gisslandramer på hotell. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i hade huvuddelen av Minusmastyrkan kommit på plats. Det är 44 stater som bidrar till missionen Minusma. FN-ambassadör har kallat Minusma den farligaste insatsen i världen för FN:s fredsbevarare. Hettan, de många väpnade grupperna, den bristande infrastrukturen, vägbomber, kidnappningar och sjukdomar gör uppdraget svårt och riskfyllt. Många FN-soldater har också fått sätta livet till. Det här måste vi självklart ta i beaktande när vi ska fatta det här beslutet. Men vi vet att insatser av den här typen inte är riskfria, och det är just därför det är Försvarsmaktens personal vi är beredda att skicka. I propositionen föreslår regeringen att och Försvarsmakten ska fortsätta att ställa en väpnad styrka – det handlar om högst 470 personer – till förfogande för att vara med i Minusma fram till utgången av juni månad 2017, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut i . Styrkan kommer normalt att uppgå till ungefär 320 personer på plats. Det här bidraget ska, som man har sagt i tidigare inlägg, utgöra en del av insatsens samlade underrättelsestruktur. I det svenska förbandet ingår också en nationell stödenhet med bland annat en kvalificerad sjukvårdskomponent, analysfunktioner samt personal för drift och underhåll av basen och dess struktur. Avsikten enligt propositionen är dessutom att även fortsättningsvis placera stabsofficerare vid relevanta staber. Som sagt: Huvuduppgiften för det svenska förbandet är att ge stöd till genomförandet av Minusmas mandat genom att bidra till insatsens underrättelseenhet. Det här är en förmåga som är ny för FN. Det är någonting som FN inte har gjort tidigare. Därför är det naturligtvis extra viktigt att kunna följa upp hur det fungerar. Vi moderater ställer oss bakom propositionens förslag att ställa en svensk väpnad styrka till Minusmas förfogande fram . Utskottet är enigt om detta och välkomnar att den svenska insatsens bidrag till förstärkt säkerhet och stabilitet i görs i enlighet med FN:s säkerhetsråds mandat. Det anges också som syftet. Vi ska arbeta för att Minusmas mandat uppfylls. , fru talman, bör svenska bidrag till internationella fredsfrämjande insatser också ha nationella mål. Därför anser vi och ett enigt utrikesutskott i sitt tillkännagivande, som vi hoppas att kammaren ska besluta om , att regeringen måste precisera vilka målsättningar som ska gälla för det svenska bidraget. Detta för att göra det tydligt för Försvarsmakten vad det är för beslut vi fattar men också för att göra det möjligt att följa upp och utvärdera det svenska bidraget. Då måste också målen kvantifieras. Utskottet anser att insatsen ska analyseras och utvärderas löpande för att man efter hand ska kunna avgöra om den ska ändras eller förlängas eller om det finns skäl att minska eller förändra insatsens omfattning och hur den ska se ut. är som sagt, fru talman, ett mycket fattigt land med stora behov av stöd. Därför är det viktigt att vi har en helhetssyn – att vi inte bara stirrar oss blinda på den militära insatsen i Minusma utan att vi också har ett fungerande utvecklingssamarbete. Det har vi med . Stabiliteten i är viktig för regionen. ska fortsätta att ge bistånd till . Det ska vara fokuserat och naturligtvis koordinerat med alla insatser som vi gör i landet. Långsiktigheten är viktig. kommer att behöva svenskt stöd för att kunna nå fred, stabilitet och utveckling. Det har sagts förr, men det tål att sägas igen: Utan säkerhet blir det ingen utveckling och utan utveckling ingen långsiktig säkerhet. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. Jag vill självklart också tacka alla de kvinnor och män som deltagit och deltar i de fredsfrämjande insatserna som görs från svensk sida. Det är ett svårt och riskabelt uppdrag som vi är tacksamma för att de utför. 110 (MP): Fru talman och ärade ledamöter! Vi står inför ytterligare en förlängning av den svenska väpnade insatsen i . Det är vårt bidrag till Minusma, en mycket viktig insats. Förlängningen gäller till mitten av 2017 och kan uppgå till högst 470 personer. välkomnar förstås förlängningen. Det är en viktig insats, och vi konstaterar att det underrättelsearbete som bidragit med har varit viktigt för hela den FN-insats som vi deltar i. är ett väldigt fattigt land. Det är härjat av torka. Barn, kvinnor och män lider av undernäring. Sjukvården är bristande. Bara en av fyra kan läsa och skriva. Bara en av fyra lever på mer än . Det vill säga att av befolkningen lever under fattigdomsgränsen. Medellivslängden i ligger . Ovanpå det här är ett land som är härjat av konflikter. Väpnade islamister breder ut sig i syfte att skapa ett kalifat. Barnen, kvinnorna och männen har det svårt. De lever i en tuff miljö, och terrorismens utbredning är ett hot mot hela omvärlden. På grund av den här komplexa bilden är det viktigt att vi arbetar brett – att vi har ett bra utvecklingssamarbete, att vi ger det viktiga humanitära stödet men också att vi deltar med militärt stöd så som vi gör här med Minusma. Det är min grundmurade övertygelse att militära insatser ska tas i anspråk som last resort. Först och främst ska man jobba med att tillsammans med sina partner bygga upp en bra miljö, och man ska jobba med konfliktförebyggande och fredsskapande åtgärder. Det är också någonting som regeringen kommer att tala om att man kommer att jobba ännu mer med. Men ibland krävs det att man går in även med militära insatser för att skapa möjlighet till säkerhet, som i sin tur skapar möjlighet till ytterligare utveckling. Det tillkännagivande som ges om , att man ska ställa upp mål för insats i Minusma, ligger helt i linje med vad anser och har sagt. Därför är det så bra att vi är helt överens om att det behöver ställas upp mål, så att man lättare ska kunna utvärdera insatsen, precis som vi gör med våra insatser inom utvecklingssamarbetet. Med dessa ord vill jag yrka bifall till utrikesutskottets förslag. 111 (C): Detta är som vi i riksdag ska ta ett årsbeslut när det gäller en insats i . Det första tog vi . Det var i sin tur första gången på länge som vi beslutade oss för att delta i en FN-insats. Det var naturligtvis i sig viktigt och riktigt. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Det var viktigt, för FN:s förmåga blir aldrig bättre eller större än vad vi som medlemmar i mäktar med. Det finns naturligtvis lärdomar att dra av detta på lite olika sätt. Minusmainsatsen har till uppgift att stödja säkerhet, stabilitet och skydd av civila. Vi vet att de vi har sänt ut har gjort skillnad. Vi vet hur man räddade människor från attack utanför Timbuktu, till exempel. Det handlar om att ge stöd till den nationella politiska dialogen och försoning. Det är viktigt i ett land som har stora utmaningar. Det handlar om stöd till att återupprätta statens överhöghet i hela landet – att återuppbygga säkerhetssektor, främja mänskliga rättigheter och humanitärt stöd. Det är också centralt eftersom det är en stat som höll på att falla samman och fortfarande riskerar att göra det. Det handlar om att ge stöd till parterna att uppfylla fredsavtalet, och det är också vitalt. Den svenska insats som vi diskuterar är den militära delen, men det är inte den enda delen. Som framgår av betänkandet har vi också bistånd och humanitärt stöd för att stärka förutsättningarna för att hela Maliinsatsen ska kunna bli framgångsrik. ska enligt mening både söka, förebygga och militärt skapa förutsättningar för utveckling, kunna vara fredsframtvingande och även delta i återuppbyggnad. Här finns ett klart folkrättsligt mandat, och vi förutsätter naturligtvis att det kommer att gälla under hela det år som vi nu ser framför oss. Som jag nämnde höll på att falla samman. De inre spänningarna drev fram vad som skulle ha kunnat bli – och som för väldigt många människor blev – en mycket svår humanitär situation. Det är risk för inbördeskrig. Vi talar om tuareggerillan, väpnade islamistgrupper som Aqim, en missnöjd armé, regeringskupp och gränsstrider med flera av grannarna. Men 2015 kom ett fredsavtal, som vi nu ska medverka till får förutsättningar att förverkligas. Minusmas svenska bidrag är vad jag kan se av rapporterna ett av de större, tillsammans med , om man ser till vår del av världen. Det är också en insats som knyter an till begäran enligt artikel 42.7 i Lissabonfördraget. Vi fick frågan av FN, och vi kunde den här gången svara tillbaka med efterfrågad kapacitet: vår underrättelseförmåga. Jag vill för räkning tacka alla de kvinnor och män som gjort insatser, som är redo och som är där för att utföra våra beslut. Ni har alla gjort och kommer att göra skillnad! Tack också till alla familjer och alla anhöriga! Det är en farlig och utmanande insats. I generalsekreterarens senaste rapport till säkerhetsrådet kan vi se att man markerar FN-personalens mycket höga utsatthet när det gäller just säkerhet. Det är för övrigt en intressant rapport att ta del av. får ju återkommande rapporter från generalsekreteraren. Däri berättas en hel del om utvecklingen, som ibland ser lite hoppfull ut men väldigt ofta är svajig och svag. Mot bakgrund av säkerhetsläget är det också bra att vi får detta tillkännagivande. Vi hoppas att regeringen ska kunna klara att säkerställa att det finns Medevac-kapacitet även när det är mörkt för att på det sättet kunna säkra våra utsända och den effektivitet vi vill se i uppdraget. Det är också viktigt att vi i det här ärendet bifaller vår gemensamma alliansmotion om att fastställa nationella mål som är möjliga att utvärdera. Vi ska bidra till uppfyllelsen av FN:s säkerhetsråds resolution och fördjupa kunskapen om FN:s fredsfrämjande verksamhet, sägs det. Vi vet att militären fortlöpande utvärderar och redovisar sina erfarenheter. Men det är viktigt att vi säkerställer att vi själva för medborgarna i kan redovisa både mål och måluppfyllelse och säkerställa att vi därigenom också kan vara en god kravställare och utvecklare när det gäller FN:s fredsframtvingande insatser. Och det främsta är att våra väljare måste kunna känna sig säkra på att våra mål blir uppfyllda. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Jag tror också att det har en betydelse som inte ska undervärderas för de personer som vi sänder iväg. De får veta att vi vet och kan redovisa vilken skillnad de faktiskt gör i de viktiga insatser för fred och utveckling som de är med och bidrar till. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 112 (V): stöder regeringens förslag om fortsatt svensk militär närvaro i . Det är väldigt bra med stor enighet i en fråga som ytterst handlar om att sända svenska män och kvinnor att riskera liv och lem. vill som bekant att detta ansvar , men även , ska ligga i riksdag. Då är det möjligt för medborgarna att utkräva ansvar för sådana tunga beslut som detta. I likhet med flera andra vill jag också rikta ett stort tack till dem som gör det farliga men viktiga arbetet på marken. Det är också bra att vi ska delta i en FN-insats. Som föregående talare noterade var det ju ett tag sedan sist. Det är också något som förordat då det, till stora kostnader och med tyvärr ganska små resultat i form av fred och säkerhet, i stället mest handlat om att under Natoflagg delta i olika krigsoperationer. Detta är en bra proposition, och den har blivit ännu bättre genom att utskottet nu tillstyrker två alliansyrkanden och därigenom föreslår två tillkännagivanden till regeringen. Enligt utskottet bör regeringen ta de initiativ som krävs för att säkerställa tillräcklig tillgång till medicinsk evakuering inom ramen för insatsen. Detta är viktigt för säkerheten för dem som gör insatsen, men det är också viktigt, för bara med den medicinska evakuering som var planerad kan det svenska förbandets aktionsradie bli enligt planen och enligt de behov som finns. Utskottet anser slutligen också att regeringen ska fastställa uppföljbara nationella mål för att kunna utvärdera de insatser som genomför inom ramen för till exempel Minusma. Det är självklart viktigt. Trots att man ska vara oerhört medveten om alla de svårigheter den uppgiften bjuder att hitta de uppföljbara och utvärderbara målen är det viktigt att försöka fastställa mål även för den svenska delinsatsen för att få en meningsfull uppföljning och utvärdering. Redan Seneca den yngre konstaterade: ”När en man inte vet vilken hamn han seglar mot, är ingen vind den rätta.” Här kunde man kanske vända på det och säga att när man inte vet vart man ska är alla vindar de rätta. Det är alltså viktigt att sätta upp mål i förväg för att på ett stringent sätt kunna följa upp och utvärdera insatsen. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Vi yrkar bifall till förslaget i framlagt betänkande. I detta anförande instämde (M). 113 (L): Det blir inte lätt att tillfoga klokskap till den här debatten när man kommer efter . Jag vill instämma i stort sett i varje påstående och synpunkt som han hade. Den här debatten inleddes med att gladde sig å Socialdemokraternas vägnar åt att det nu skulle fastställas nationella mål för insatsen i och att dessa mål skulle vara utvärderbara. Man fick nästan intrycket att det var Socialdemokraterna som kom med den här tanken till det sammansatta utskottet, men förslaget återfanns ju i en alliansmotion. Med det sagt vill jag också gärna medge att har avsaknaden av nationella mål i de internationella insatser som deltagit i varit en black om foten när det gällt vårt fredsfrämjande arbete. Inte heller alliansregeringen skötte sig fullt ut på den här punkten. Och jag ser fram emot dessa utvärderbara nationella mål. De handlar om effekten av insatsen, men de handlar också om sådant som ekonomi, till exempel. etablerades insatsen från svensk sida. Det byggdes camper, det ställdes i ordning infrastruktur och så vidare. Då uppgick kostnaderna till 660 miljoner. Det är lite förvånande att kostnaderna för förbandet det här året, när investeringarna är gjorda, fortsätter att stiga . nämnde också att det är värdefullt för att vara i , för då får vi kunskap och kompetens för framtida deltagande i FN:s fredsfrämjande insatser. Jag vill, fru talman, understryka att det finns en sådan bieffekt, men det får aldrig vara skälet till att vi deltar i internationella insatser. Skälet måste alltid vara att förbättra säkerheten för mindre lyckligt lottade folk på jorden. Jag är också glad att som går engagerar sig mer och mer i det som kallas för vårdkedjan, det vill säga att en svensk soldat som skadas eller blir sjuk ska ha möjlighet att snabbt och effektivt komma under kvalificerad vård. Där har vi tyvärr inte nått ända fram. De helikoptrar som står till bland annat svenskt förfogande i operationsområdet har inte möjlighet att medicinskt evakuera personal . Då säger : Men vi avstår då från att operera . Det låter ju bra, men befinner man sig i ett fientligt område är det inte alltid så att man själv väljer tidpunkten för när man inbegrips i en strid. Det kan vara så att motståndaren tar initiativ när och om våra resurser är begränsade. Och det är viktigt att understryka att det inte bara handlar om risker för svensk personal. Det handlar också om den effekt som man får ut av insatsen. Operationsområdet är flera – lika stort som det var i . Med sådana avstånd ställs det särskilda krav just på transportmöjligheter. Jag utgår från att försvarsministern, trots att FN nu enligt FN:s egen mening fullgjort vad man kan när det gäller Medevac-resurser, fortsätter sina försök att förbättra situationen så att effekten ökar och riskerna minskar. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Jag har varit särskilt glad , fru talman, åt att i stort sett varje talare som har stått i talarstolen har valt att tacka de kvinnor och män som gör insatser utomlands i uppdrag som måste betecknas som de farligaste som en svensk statstjänsteman kan skickas på. Trots att den här insatsen inte pågått har den redan hunnit bli en av de blodigaste insatserna i FN:s historia. När vi riktar dessa tack till både soldater och deras anhöriga är det viktigt att komma ihåg att vi i den här kammaren verkar för att utveckla veteranpolitiken och stödet och omhändertagandet, inte bara av soldaterna utan också av deras anhöriga. Men efter vad jag hört , fru talman, känns den utvecklingen väl tryggad. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. I detta anförande instämde (M). 114 (KD): diskuterar vi det svenska deltagandet i stabiliseringsinsats i . Låt mig först yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Jag vill börja där slutade och komma ihåg att tacka de soldater och befäl som gör insatsen. Vi tar beslutet här i riksdag, men sedan är det soldaterna, befälen och också anhöriga som får betala ett högt pris. Låt mig framföra och instämma i det stora tacket för de insatser som de gör. Det är ett farligt uppdrag på en av de farligaste platser man kan tänka sig att befinna sig på. Det är alltså en stor insats som görs. Som sagts har vi från Alliansens sida påpekat att det är viktigt att det går att utvärdera insatsen. Det är också viktigt att vi kommer till rätta med problemen med Medevac. I en så farlig insats kan man bli skadad. Då måste vi säkerställa – det kan tyckas vara en detalj som vi lägger oss i, men det är en viktig detalj – att man kan känna sig trygg som soldat. är det fortfarande brister när det gäller helikopter . Det gör att det blir en begränsning. Det är viktigt att det rättas till, och därför är det tydliga tillkännagivandet och beställningen till regeringen i betänkandet viktigt. är ett av världens fattigaste länder, och där behövs det stora insatser. Bakgrunden till insatsen var att antog en resolution som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. biföll regeringens förslag om fortsatt svenskt deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i . ska den alltså förlängas . Då är det viktigt att det här rättas till, att vi kan utvärdera våra insatser och att problemet med den viktiga Medevac-förmågan löses. 115 Försvarsminister (S): Ett fredsavtal i skrevs under . genomförs detta med stöd av FN:s stabiliseringsinsats Minusma. Det svenska förbandet, som ingår i Minusma, har en oerhört viktig roll i fredsprocessen. Vi ska ha klart för oss att detta inte är ett enkelt uppdrag. Det är ett oerhört komplext uppdrag; det är en farlig situation på marken. Säkerhetshoten har regionala förgreningar, vilket försvårar säkerhetsläget i regionen. Minusmas roll är mycket viktig och avgörande för att skapa förutsättningar för stabilitet och utveckling i . Minusma bidrar till ansträngningarna att minska förekomsten av terrorism och människosmuggling i och i den vidare Sahelregionen. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i har ett brett och långsiktigt engagemang i . Förutom i Minusma deltar vi i EU:s träningsinsats EUTM, och vi har ett omfattande biståndsprogram. Det är viktigt att vi samordnar alla ansträngningar som görs i , både civila och militära och inom ramen för FN och EU. besökte jag tillsammans med utrikesministern och överbefälhavaren. Mitt intryck av besöket bekräftar bilden av att vårt bidrag till regionen måste vara långsiktigt och brett. Detta är inget vi kan avsluta . Vi träffade flera höga representanter för Minusma och även regeringens representanter. Jag talade med dem och betonade vikten av kopplingen mellan säkerhet och utveckling. försvarsminister förklarade att han var mycket nöjd med det svenska förbandet. Försvarsministern uttryckte sin uppskattning för den svenska personalens professionalism och förmåga att lösa sina uppgifter. Han uttryckte även vikten av den underrättelseförmåga bidrar med och förklarade att det är en unik kompetens som behövs i regionen då det är en viktig del för Minusmas framgång som helhet. Det nu planerade svenska förbandsbidragets huvuduppgift är att fortsätta att förse underrättelseenheten med information i syfte att uppfylla säkerhetsrådets mandat. Det svenska förbandsbidraget utgör en viktig del i att bygga upp FN:s kompetens på underrättelseområdet, vilket är ett nytt område inom FN. Få länder inom FN har möjlighet att medverka med så avancerade förband som . Vårt bidrag blir därför en viktig del av helheten och stabiliteten i operationen. Det svenska bidraget föreslås även fortsättningsvis att under normala omständigheter uppgå till ungefär 320 personer och omfatta ett underrättelsekompani, ett så kallat ISR-kompani, intelligence, surveillance and reconnaissance, med tillhörande stabs- och logistikfunktioner. Det svenska underrättelsebidraget har till uppgift att via bland annat personbaserad inhämtning, patrullering, och teknisk inhämtning, UAV och enklare former av signalspaning, förse Minusma med kvalificerade underrättelser. Underrättelserna skickas från det svenska ISR-kompaniet till Asifu, All Sources Information Fusion Unit, som verkar som en hubb för inkommande underrättelser. Asifu bearbetar underrättelserna. De används sedan av Minusmas underrättelsestabsfunktion och styrkechef för att fatta operativa beslut och driva verksamhet som syftar till att uppfylla säkerhetsrådets mandat och därmed stödja fredsprocessen. Genom vårt underrättelsebidrag kan både utveckla FN:s underrättelseförmåga och bidra med erfarenheter till andra deltagande länder. Jag ska också kommentera den diskussion som förs om mörkerförmåga. Jag kan inledningsvis konstatera att sammansättningen av det svenska förbandet och de däri ingående förmågorna är baserad på den information som Försvarsmakten erhållit av FN gällande vilka resurser som skulle vara tillgängliga i insatsen för förbandets gruppering. FN har i många avseenden inte levt upp till de utfästelser som man har gett. Förseningen av är ett exempel på det. Brister i förnödenhetsförsörjningen är en annan. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i