prot · H40914 · 2016-10-13 00:00:00 — Vi tillför resurser till bemanning av försvaret, för där behöver det definitivt gå upp. Vi har just börjat omriktningen av det olycksaliga beslut som den förra riksdagsmajoriteten fattade , nämligen att helt övergå till ett yrkesförsvar i stället för att ha någon typ av värnplikt. Det håller vi också på att se över. Vi stärker alltså vår försvarsförmåga – det är viktigt – som vi breddar våra bilaterala samarbeten. På totalen stärker detta försvarsförmåga, och det är jag glad för. 63 (S): Den hållbara utvecklingen är i fokus. Som nämndes fattade vi i går här i kammaren det historiska beslutet om klimatavtalet från . Hållbar utveckling är dock inte bara en nödvändighet såväl miljömässigt som socialt utan ses alltmer som ett starkt konkurrensmedel inom handel och näringsliv. De statliga företagen, som svenska folket äger gemensamt, har kanske ett särskilt ansvar att vara föredömen på detta område. Detta är nog affärsmässigt klokt och ger effekter för utveckling av grön, hållbar teknik, för arbetet med mänskliga rättigheter och för jämställdhet. Jag vet att mycket görs, och vi här i får en redogörelse för det arbete som bedrivs. Jag vill ändå fråga: Ser statsministern att det finns ytterligare möjligheter för de företag som ägs av svenska folket att utveckla hållbart företagande, och hur skulle det i så fall kunna genomföras i praktiken? 64 Statsminister (S): Tack för frågan! Hållbarhet är viktigt, och staten ska naturligtvis gå före och vara ledande i detta. Det är viktigt att statligt ägda företag är föregångare när det gäller både att vara innovativa och nydanande och att se till att vara hållbara. Det tror jag är ett led i att vara en attraktiv arbetsgivare. Alla statliga bolagsstyrelser ska därför arbeta fram strategiska hållbarhetsmål. Det kan exempelvis vara att minska koldioxidutsläppen, öka mångfalden bland medarbetarna, minska antalet arbetsplatsolyckor och utveckla nya hållbara produkter. Det finns många bra exempel där vi kan säga att vi har varit föregångare. Ett sådant är , som har utnämnts till mest hållbara företag. Ett annat är , som har fått European Business Awards pris för mest hållbara företag. Det sker ett bra arbete, och vi ska fortsätta det. Ny praxis för prövningen av arbetskraftsinvandrare 65 (C): har vi kunnat ta del av många berättelser om arbetskraftsinvandrare som ska utvisas på grund av små misstag, som gjorts av tidigare arbetsgivare, och saker som hänt . Detta handlar i grunden om en ny praxis från Migrationsöverdomstolen som gör att tusentals personer kommer att få sina fall prövade utifrån ett helt nytt sätt. Det handlar om personer som sköter sig, betalar skatt och bidrar till samhället, människor som bara vill kunna leva sina liv här. Missbruk av systemet ska givetvis beivras och motverkas, men detta handlar inte om missbruk. Det handlar om små misstag, och det finns ingen som helst möjlighet att rätta till dem i efterhand. Detta drabbar just arbetstagaren väldigt hårt. Jag undrar därför: Vad tänker statsministern och regeringen göra för att stoppa detta? 66 Statsminister (S): Precis som sa finns ett regelverk för detta. Vi har den arbetskraftsinvandring vi har med de regler som finns. De besluten fattades tidigare. Myndigheten har att förhålla sig till dessa regler och också agera utifrån dem, om man bryter mot dem. Jag kan inte kommentera enskilda fall – de får myndigheten ta ansvar för – men om det är något som inte håller enligt det regelverk som finns måste myndigheterna rimligen agera utifrån det. Jag tycker att det är viktigt att man behåller och står upp för reglerna. Det är myndigheten som har att hantera dem. Jag har lite svårt att kommentera enskilda fall. Statsministerns yttranden om alliansregeringens skatteintäkter 67 (M): I går och har statsministern upprepade gånger påstått att alliansregeringen sänkte skatter i stället för att prioritera välfärden. Detta väcker flera frågor. Enligt ökade nämligen skatteintäkterna i totalt sett under alliansregeringen, bortsett , det vill säga till följd av den globala finanskrisen. Gällande kommunalskatten, alltså de intäkter som går direkt till kommunerna och landstingen, ökade till och med skatteintäkterna , utan undantag. Det är kommunerna och landstingen som bedriver de viktiga verksamheter som traditionellt betecknas som välfärd, det vill säga skola, vård och omsorg. Det betyder att under Alliansen ökade skatteintäkterna till välfärden . Jag undrar därför: Vad menar statsministern med sina påståenden? 68 Statsminister (S): Jag menar precis vad jag säger. Den förra regeringen sänkte skatterna med sammanlagt . Det aktiva beslutet var inte rätt politik, men jag trodde att ni var stolta över det. Det är klart att skatteintäkter kan öka, men man ska se det i förhållande till hur befolkningen ser ut. Om vi tittar på hur många människor som fanns anställda i välfärden i förhållande till befolkningen ser vi en kraftig minskning under den förra regeringens period. Det är ett faktum. Det finns inget jultomteteorem som säger att vi kan sänka skatterna och sedan ha minst lika bra välfärd. Det var faktiskt detta som hände i välfärden – människorna såg detta och vågade inte längre lita på välfärden. Alla de sjukskrivna kvinnorna såg detta; de fick slita ut sig. ska vi ha ökad bemanning i välfärden. Det är därför vi har bytt riktning i politiken. agerande mot kurdiska tv-kanaler 69 (V): har vi kunnat se hur den turkiska regimen har blivit alltmer auktoritär. Man har vid ett flertal tillfällen lagt ned kurdiska tv-kanaler som är baserade i . Man har tydligt begränsat kampen för demokrati och strypt yttrandefriheten, tryckfriheten etcetera. har man också varit offensiv när det handlar om kurdiska kanaler utomlands. har satellitföretaget meddelat att de lägger ned en tv-kanal i , vilket skedde . Jag undrar: Vad avser att göra, även om regeringen sitter i knät på den turkiska presidenten på grund av flyktingavtalet? Kommer den turkiska ambassadören att kallas upp till regeringen för att ta tag i denna fråga? 70 Statsminister (S): Vad gäller eventuella tv-kanaler och vad som händer blir det lite för detaljerat, men att sitta i Erdoğans knä är helt fel. Jag är bekymrad över utvecklingen i i allmänhet, beroende på vad som sker med mänskliga rättigheter, demokrati och så vidare. Det är ingen tvekan om det, och detta ger vi också uttryck för. är det viktigt att ha kontakt också med länder vars utveckling vi inte är helt nöjda med. Om vi bara skulle ha kontakt med de länder där vi tycker att det är helt bra skulle vi ha en helt annan värld. Det är viktigt att vi är med i också. Vi ger stöd, inte minst till civilorganisationer. Att vi har kontakt med dessa är jag helt övertygad om kommer att stärka och dess demokrati. Det är ett problematiskt läge – ja. Vi ska ha kontakt med . är viktigt, och har länge haft åsikten att egentligen borde komma in i EU. Den processen har en ledstång som jag är helt säker på kommer att främja demokratin. Åtgärder mot felaktig betygsättning 71 (M): Många såg säkert i går med förfäran på , som visade en del från verkligheten i svensk skola, med betygshets och betygsjakt, inte mellan elever utan på ett annat sätt. kanske rektorer, direkt eller indirekt, tubbas att förmå lärarna att sätta högre betyg. Man visade på borttagna spärrar i systemen, och man framhävde det relativa betygssystemet, som försvann för . Man visade att under har kunskaperna minskat men betygen gått upp. För att förekomma statsministern har detta inte så mycket med friskolorna att göra. Programmet riktade sig mot både kommunala skolor och friskolor. Jag vill fråga: Vad vill statsministern göra för att bryta denna utveckling? 72 Statsminister (S): Jag har sagt det tidigare: har det mest extremt marknadsliberala skolsystemet i hela världen. Det finns inget annat land som har det så. I har man också privata skolor och friskolor. Där förbjuds vinster, och så är det också i de andra nordiska länderna. Det är inte så svårt att fundera på vad sådant kan bero på. Hur kan det komma sig att vi har både högre betyg och lägre och fallande resultat? Finns det någon drivkraft att sätta högre betyg än man egentligen skulle vilja göra? Svaret är pengar. Det är klart att det finns med i denna drivkraft. Vi måste stoppa detta vinstutflöde från den svenska skolan. Det är vad vi vill göra. Vi ska ha privata alternativ och ett allsidigt utbud av utbildning. Människor ska kunna välja, men vi måste stoppa utflödet av pengar. Skattebetalarnas pengar ska gå till skolan; de ska inte gå till vinster. 73 (S): Fru talman och statsministern! När man är ledamot i näringsutskott är företagsbesök en stor och viktig del i ens riksdagsuppdrag. Jag besöker framför allt företag i min valkrets . Det finns en sak som jag får med mig från de företag jag besöker: Man har problem att hitta personal som har rätt utbildning för de olika typer av jobb som man behöver ha för att kunna anställa och för att kunna växa. Senast var jag i . Där söker man verktygsmakare. Man har letat runt om i hela , och det går inte att finna några sådana. Jag skulle vilja fråga statsministern vad regeringen gör för att minska eller komma till rätta med dessa matchningsproblem på arbetsmarknaden. 74 Statsminister (S): Jag blir avundsjuk när jag hör att får vara ute på företagsbesök. Det får jag också, men inte lika ofta som förut. Det är precis det här som är en av våra stora frågor: Hur får vi bättre matchning? Som jag sa har vi 100 000 arbetstillfällen som inte blir tillsatta på grund av att arbetsgivare inte hittar rätt utbildad arbetskraft. Då är utbildning lösningen. För en del är det högskoleutbildning av något slag och för andra är det yrkeshögskola, inte minst. Det finns också annan yrkesutbildning som kan komma i fråga. Det är därför vi investerar i 70 000 utbildningsplatser av allehanda slag runt om i landet – just för att kunna möta detta bättre. Vi har också sagt till Arbetsförmedlingen att de måste bli bättre på att ställa sig bredvid företagen och se vad de faktiskt behöver. Matchningen måste bli bättre, och Arbetsförmedlingen håller på att förbättra sina arbetsmetoder för att bli den som kan leverera vad företagen behöver. Det är det andra vi behöver göra. Resurser och kontakt mellan Arbetsförmedlingen och företagen – det tror jag är nyckelorden. Åtgärder för studiemotiverade elevers utveckling 75 (M): lämnar alltför många elever grundskola och gymnasium utan tillräckliga kunskaper. Det är oacceptabelt. behövs mer tid till undervisning, höjda lärarlöner och nolltolerans mot dåliga skolor. De som inte når upp till Godkänd måste få hjälp att klara målen. Men vi får inte nöja oss med det. Vi måste också ha en skola som stimulerar och utvecklar de begåvade och motiverade eleverna. har jag förmånen att ha med mig en praoelev från . Han heter , och han sitter här uppe på läktaren. Han har en fråga som han gärna skulle vilja ställa till statsministern. Han har skrivit den själv: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att alla elever ska kunna utvecklas utifrån sina kunskaper, och det gäller i synnerhet hur särskilt begåvade elever ska kunna utvecklas? Jag tycker att det är en bra fråga, och jag och skulle bli väldigt glada om statsministern ville svara på den. 76 Statsminister (S): Ja, det var en väldigt bra fråga. Vi har lagt om inriktningen så att vi nu investerar i skolan. Vi investerar mycket i skolan. Det är tre perspektiv som är vägledande för oss. Det första är tidiga insatser. får eleverna mest individuellt stöd i årskurs 9. Vi säger att det borde vara mycket tidigare – i F-klass och årskurs 1–3. Vi vill också dra ned på antalet barn i dessa klasser så att lärarna och eleverna får mer tid med varandra. Det är helt avgörande. Det är det magiska ögonblicket, som lärarna brukar tala om. Vi höjer lärarlönerna. Vi ser till att lärarna får mer inflytande. Lärarnas profession ska gälla mycket mer än detaljerade regler, och vi förbättrar deras arbetssituation. Det är det andra. Det tredje vi vill göra är att skapa en mer jämlik skola. Vi behöver föra över mer resurser till de skolor som behöver det. I allt detta ska vi hjälpa både dem som behöver mer stöd och dem som ligger lite före. Vi måste se individen. De som ligger före ska också ha sin stimulans. 77 (S): Fru talman och statsministern! Det är verkligen ett privilegium att få vara ledamot av riksdag och få ställa en fråga till statsministern. Då vill jag, som i vanliga fall är kommunstyrelsens ordförande i en liten Bergslagskommun, , passa på att höra statsministerns syn på regional utveckling. Vad tycker statsministern är viktigast att göra för att även små glesbygdskommuner ska kunna växa och få en hållbar tillväxt? 78 Statsminister (S): Hela landet ska leva, och hela landet ska kunna utvecklas. Det är därför vi ser till att satsa brett på detta. Infrastruktur är givet. Vägar och järnvägar måste finnas så att man kan transportera både människor och gods. Det vet mycket väl. Det är det första. Det andra är våra regionala högskolor, som jag tror spelar en stor roll som kunskapsnav och utvecklingscentrum i samarbete med näringslivet. Det är därför de ska finnas runt om i hela landet. Det tredje vi gör är att satsa mycket på utveckling av skog. Vi kan göra mycket mer med vår skogsproduktion. Branschen påstår att det kan röra sig om 20 000–25 000 jobb beroende på om vi gör rätt. Vi vill också utveckla livsmedelsprogrammet. Jag tror att livsmedel också är sådant som kan odlas och skapa jobb runt om i hela landet. Vi har en bred parlamentarisk utredning om hela landsbygdsfrågan, för vi vill komma fram brett och skapa möjligheter för hela landet att klara sig – och inte bara klara sig utan utvecklas. Personer som fått avslag på asylansökan 79 (M): Fru talman och statsministern! Det måste vara skillnad på ja och nej i asylprocessen. Alternativet skulle dels urholka förtroendet för asylsystemet, dels skapa en utsatthet och sociala scener som vi ännu inte har sett i vårt land. Trots detta står vi inför en gigantisk utmaning: att bryta det skuggsamhälle som växer fram. beräknar att kommer man i över hälften av alla utvisningsärenden att behöva tillkalla polis. Prognosen visar att vi om bara kan ha uppemot 70 000 människor som bor i vårt land utan tillstånd. Det motsvarar storleken på en medelstor svensk stad. Vi moderater har lagt fram ett flertal förslag för att bryta denna utveckling. Det handlar bland annat om att fördubbla den preskriptionstid som finns för när man efter ett avslagsbeslut kan lämna in en ny ansökan. Det skulle vara viktigt för att sända en tydlig signal till den enskilde om att respektera de beslut som myndigheterna fattar. Min fråga till statsministern är: Varför säger regeringen nej till förslaget? 80 Statsminister (S): Det är viktigt att vi har en reglerad invandring. Ja är ja och nej är nej. Vi ser nu en ökning av antalet återvändande. Det är en ganska kraftig ökning. Vi har en takt på ungefär 2 000 personer , och det indikerar en årstakt på 24 000. Det är en kraftig ökning, och det är bra. Men det kommer säkert att behöva göras mer. Det är därför regeringen har fattat ett beslut om att när man har fått nej och det är ett lagakraftvunnet beslut har man inte längre rätt till dagersättning. Man har inte längre rätt till det boende som man har haft . Det är ett sätt att visa detta: är det tyvärr dags för dig att lämna landet, för du har inte fått ja. Därutöver har vi presenterat ett antal förslag på området. Ett är att polisen ska ha större möjlighet att göra arbetsplatsinspektioner för att undvika någon typ av skuggsamhälle. Vi ska också ha större möjligheter att titta på id och pass och även att beslagta pass om en person inte är här med laglig rätt. Vi vidtar alltså en rad åtgärder, och vi har sett en ökning av det antal som reser ut. Det måste vi hålla i. 81 TREDJE VICE TALMANNEN: Då är veckans frågestund avslutad. Jag vill tacka statsministern och de deltagande ledamöterna. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då en aktuell debatt om säkerhetspolitiska situation skulle äga rum. § 8 Aktuell debatt om säkerhetspolitiska situation 82 (L): Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Liberalerna har begärt den här debatten av två skäl. Till att börja med är den utveckling som vi ser i vårt geografiska närområde ytterst oroande. Vi ser en militär upprustning på den ryska sidan – egentligen över hela den ryska militärapparaten, och för vår del i synnerhet i . Vi ser en ökad aggressivitet i övningsmönster också mot . Det är övningsmönster som övergår i kränkningar eller i vart fall i ett otroligt provokativt beteende som gränsar till kränkningar. nådde oss också nyheten att nu har placerat ut medeldistansrobotar vid . På når de större delen av , och de kan laddas med kärnvapen. Till detta kommer den ryska politiska nyckfullheten: annekteringen av och det hotfulla språkbruket mot närområdet. De baltiska staterna är – för att tala klartext – rädda. som denna utveckling sker har den beställt och genomfört en utredning om svensk säkerhetspolitik. Regeringen har själv formulerat direktiven och själv utsett utredare. Utredarens slutsatser är mycket tydliga. Den första är att ett svenskt Natomedlemskap skulle innebära att risken för att hamnar i konflikt skulle minska. Den andra är att om vi ändå hamnade i konflikt skulle vår förmåga att skydda oss öka. Det är svårt att dra speciellt många olika tänkbara slutsatser av denna utredning annat än att det är dags att stärka det svenska försvaret och att det är hög tid för ett svenskt Natomedlemskap. 83 Utrikesminister (S): Jag vill först och främst tacka Liberalerna för den här möjligheten att debattera säkerhetspolitik. Vi lever ju i en orolig tid, inte minst på grund av situationen i vårt närområde, i , i och i . Vår säkerhetspolitik syftar till att bidra till stabilitet och säkerhet i vår del av världen. Den vilar på tre ben: den militära alliansfriheten, samarbeten och en egen trovärdig försvarsförmåga. är inte tid att ändra vår säkerhetspolitiska doktrin. Som ett militärt alliansfritt land bygger vi säkerhet tillsammans med andra. Vi fördjupar bilaterala och multilaterala samarbeten med länder och organisationer i vårt närområde. Det svensk-finska försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet har fördjupats avsevärt , likaså den dialog som och för med Nato om säkerheten i . Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Därtill har och gjort en gemensam avsiktsförklaring om inriktningen av vårt försvarssamarbete på flera nyckelområden. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-land eller ett nordiskt land. Vi tar solidariskt ansvar för vår gemensamma säkerhet. Men vi behöver arbeta gemensamt för att öka avspänningen i vårt närområde. Då går det inte att ropa på Nato eller att se Nato som svar på alla frågor. Effekterna av sådana ständiga utspel om vår säkerhetspolitik blir snarare de omvända: minskad stabilitet och minskad handlingsfrihet. Därför har regeringen varit tydlig med att det inte får ske några tvära kast i de grundläggande säkerhetspolitiska doktrinerna. ska inte diktera vår säkerhetspolitik. För regeringen handlar det om att bidra till mesta möjliga stabilitet i vår del av . säkerhetspolitiska linje ligger därför fast. rapport var en del av försvarsöverenskommelsen. Rapporten är enligt direktiven en genomgång och belysning av våra försvarspolitiska samarbeten och utgör ett värdefullt bidrag till vårt kontinuerliga arbete för stabilitet och säkerhet i närområdet, på europeisk nivå och globalt. I utredningen finns en rad samarbeten belysta: bilaterala, regionala och multilaterala, såsom EU, , FN och vårt partnerskap med Nato. för fram ett bredare förhållningssätt till säkerhet. Rapporten bidrar till ett fördjupat samtal om det bredare säkerhetsbegrepp som råder . Det innefattar bland annat terrorism och klimathot. Det är viktigt, och jag välkomnar det ökande intresset för våra säkerhetspolitiska utmaningar och överväganden som rapporten kan inspirera till. Utredningen har inte haft till uppgift att utvärdera den militära alliansfriheten. Jag undrar om han inte vrider på sig ibland när han hör hur man plockar ut enskilda citat och försöker att få dessa att styrka de egna teorierna och synpunkterna. Rapportförfattaren konstaterar också att det är ett rent politiskt beslut om ska gå med i Nato eller inte. Detta går inte att utreda fram, utan det är ett politiskt ställningstagande. Svensk säkerhetspolitisk linje är välkänd och respekterad, och regeringen är tydlig med att den ligger fast. Den förutsätter en bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten liksom en trovärdig nationell försvarsförmåga. Det går alltid att rycka citat ur sitt sammanhang, men det är tydligt både i direktiven och i inledningen till rapporten att utredaren inte tar ställning. Det var inte hans uppgift att komma med förslag. Bringéus konstaterar att ett Natomedlemskap kan leda till militära omdispositioner i vårt närområde och att en samlad bedömning av denna fråga inte kan göras enbart i ljuset av ett svenskt medlemskap. I en gemensam konfliktavhållande förmåga måste man också väga in de omfattande försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten som redan har ingått. Man ska också komma ihåg att en militär avskräckning innebär risk för ökade spänningar och politisk konflikt. Därmed ökar också risken för en väpnad konflikt. EU:s ställning som den viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattformen för understryks i rapporten. Genom EU har vi möjlighet att påverka europeiska och globala förhållanden och aktivt bidra till både militär och civil krishantering. Det gäller också i FN. Aktuell debatt om säkerhets-politiska situation Du talar om Nato som om konflikten redan var ett faktum. Regeringens mål är att förebygga konflikter. Och uppgift måste väl vara att föra en politik som förebygger konflikter. Jag vill betona bredden av de säkerhetspolitiska instrument som har till sitt förfogande, såsom diplomati, militär förmåga, medling och förtroendeskapande åtgärder. Detta ökar våra möjligheter att verka för avspänning och stabilitet i och i vårt närområde. 84 HANS (M): ”Är partiet viktigare än landet, ministern?” Orden är inte mina utan är rubriken på en debattartikel i . Texten var skriven av tre erfarna diplomater som kan ses finnas i socialdemokratins närhet. Jag gör dock gärna dessa ord till mina: Är partiet viktigare än landet, ministern? Jag citerar ur artikeln: ”Till den svenska arbetarrörelsens historiska förtjänster hör förmågan att utforma ett samhällskontrakt, identifiera stora framtidsfrågor, formulera problemen och på ett pragmatiskt sätt anpassa politiken till en föränderlig verklighet och lämna bakom sig nattståndna dogmer. Därmed har socialdemokratin kommit att identifieras med samhällsbyggande, ansvarstagande, modernitet och rationalitet på ett sätt som ingivit respekt långt utanför vårt lands gränser. Vart tog det partiet vägen i säkerhetspolitiken? I stället har partiledningen surrat sig fast vid dogmer, som kan försvaras med sakliga argument. utredning avlivar till exempel alla väsentliga argument som brukar anföras mot ett svenskt medlemskap i .” För presenterades den utmärkta utredningen i ny tid. Men vad tycker Socialdemokraterna egentligen om Bringéus utredning? Av de fakta och argument som lyfts fram: Vilka är det som man anser att man kan avfärda på sakliga grunder? Hur vill nu Socialdemokraterna fortsatt använda Bringéus utredning i den svenska debatten? Det kommer inga svar. För att citera , som tilldelats : ”The answer, my friend, is blowin’ in the wind.” Den hållning regeringen valt innebär att man hamnar på samman linje som V och SD. Alliansens fyra partier finns på den andra sidan. Det är i det kraftfältet som Socialdemokraterna har att agera: att vara kvar hos V och SD eller att närma sig M, C, L och KD. Det handlar om dogmer kontra sakliga argument.