prot · H40930 · 2016-11-17 00:00:00 — Det har varit känt länge att det finns en utredning som ska se över en specifik följd av en specifik dom. Man ska göra detta avvägt mot bland annat äganderätten. Det framgår mycket tydligt av instruktionen. Det är inga nyheter, och det är inget att skrämma upp skogsägarna för. Det är en process som pågår, och vi bör ta debatten när utredningen är färdig och inte spekulera och hitta på följder som vi inte vet någonting om. Det är inte skrämmande att allmänheten ska få bättre tillgång till miljöinformation, att vi ska följa en internationell konvention som vi har skrivit på och att vi ska se till att säkra att allmänheten har möjlighet att överklaga de beslut som fattas. Det är inget annat än en god rättsordning. I denna rättsordning har vi fått ett specifikt fall som utreds i god ordning. Varje åtgärd som eventuellt ska vidtas ska självklart avvägas mot olika intressen och förutsättningar. Det är just därför det görs en rättslig översyn av frågan. Vi har ett stort engagemang för naturvård och skogsfrågor i vårt land, och det är flera organisationer som är engagerade. De utvärderingar som har gjorts av hur Århuskonventionen tillämpas i har kunnat konstatera att allmänhetens och organisationers deltagande i beslutsprocesser har lett till att beslutsunderlagen har fått ökad kvalitet och att besluten därmed har kunnat fattas på bättre grunder än om allmänheten inte var delaktig. Det är självklart något positivt och något vi från regeringens sida välkomnar och värnar. De beslutsordningar vi har ska vara effektiva, rationella och rättssäkra. Århuskonventionen är en viktig del av det, men självklart har vi andra rättsgrunder också. De är oerhört viktiga, och varje beslut ska vara välavvägt. Jag måste säga att jag beklagar metod att hitta spöken i regeringens skrivelser och använda dem för att helt i onödan skrämma svenska skogsägare och måla upp att det skulle vara ett problem att vi digitaliserar miljöinformationen, så att allmänheten kan få tillgång till den. 13 (C): Låt mig konstatera att miljöministern nu i alla sina inlägg har valt att prata om miljöinformationen. Det är inte detta jag har frågat om. Jag har frågat om regeringen har för avsikt att genomföra det man skriver i sin egen budgetproposition, nämligen att allmänheten ska ha tillgång till rättslig prövning av skogliga åtgärder. Jag tvingas konstatera att jag inte har fått något svar på det. Låt mig avslutningsvis lägga till att varken Århuskonventionen eller rättspraxis uppställer tydliga, preciserade eller absoluta krav på att talerätten för miljöorganisationer eller allmänheten utvidgas, jämfört med . Konventionen medger tvärtom en nationell anpassning enligt skrivningen i artikeln om talerätt – det är artikel 9.3, kan jag upplysningsvis säga. Regeringen behöver skilja på rättsligt motiv respektive sina politiska ambitioner i den här frågan, tycker jag. Tack för den här debatten! 14 Miljöminister (MP): Den här debatten handlar om två saker som är väldigt olika och säkert svåra att skilja åt för den som lyssnar. Det finns ett specifikt fall, som handlar om rättslig prövning av ett specifikt beslut som tas i . Detta utreds av en särskild utredare. Från regeringens sida föregriper vi inte den utredningen. Den andra delen är en allmän, generell ambition om att i både friluftspolitiken, skogsvårdspolitiken och miljövården släppa in allmänheten. Då finns det begrepp som är definierade av Århuskonventionen och som är till för just detta. Det handlar om tillgången till miljöinformation och om möjligheten att, där det är relevant, kunna överklaga myndigheters beslut och få till stånd en rättslig prövning. Från regeringens sida ser vi positivt på att allmänheten är engagerad i miljöarbetet i stort, och i naturvårdsarbetet och friluftsarbetet specifikt. Vi har en generell ambition att göra detta bättre och bland annat öka allmänhetens tillgång till information. Detta är inte ett hot mot dem som äger mark, sköter den väl och ofta gör det i samverkan bland annat med organisationer. Vår roll är att hitta en balans i denna samverkan. Bättre information är en viktig del av det. Dialog är en otroligt viktig del. Vi ska inte leta efter problem där det inte finns några. En generell ambition att öka allmänhetens engagemang i skogsfrågor är inte ett hot mot de kloka och duktiga skogsägare vi har i hela landet. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 6 Statsministerns frågestund Jag vill hälsa statsministern välkommen. 16 (M): Kära åhörare, publik och statsministern! Jag har med mig uppteckningarna från den förra frågestunden med statsministern. Då lät det så här: ”Man är naiv om man tror att den globala flyktingkrisen och effekterna av den för är över. Jag tycker att som en del i en långsiktigt hållbar migrationspolitik behöver ha just tillfälliga uppehållstillstånd och skarpare försörjningskrav och behålla dem.” Jag själv ställde en fråga vid förra frågestunden. Då fick jag inget svar av statsministern, så jag ska ge honom möjligheten igen. Vad tycker statsministern? 17 Statsminister (S): Det blir samma svar som förra gången. Det finns en tillfällig lag. Den ska gälla den tid som har kommit överens om. Det är ett beslut som är fattat här. Det som kommer efteråt avgörs till stor del av den diskussion som pågår i Europeiska unionen. Den är viktig. Det är när vi får på plats en lagstiftning i Europeiska unionen, där alla medlemsstater tar sitt ansvar, som vi får möjlighet att göra ett ännu bättre arbete i migrationsfrågorna. Det avgörs till en del av den globala diskussionen, eftersom UNHCR har ett mandat att utveckla migrations- och flyktingfrågor på den globala nivån. De frågorna återstår, och dem avgör inte ensamt. Frågorna får tas vidare utifrån dessa förutsättningar. Vi har som inriktning att vi ska stå upp för asylrätten. Det ska vara en ordnad invandring och migration, och det ska vara ordning och reda i mottagandet. Det är våra huvudpelare. 18 (M): En sak statsministern hade kunnat göra är att tala om hur han ser på frågan. Många undrar hur det ska bli när den tillfälliga lagen löper ut. En sak statsminister hade kunnat göra är att tala om för denna kammare hur han prioriterar, vad han vill ska hända på Europanivå och i . Det är ett val gör eller inte. Jag provar ändå att fråga igen: Ska behålla ett system med en långsiktigt hållbar migrationspolitik med tillfälliga uppehållstillstånd, eller tycker att vi inte ska göra det? Ett enkelt ja eller nej på frågan är väl det minsta vi kan begära om man ska leda ett land i en viktig fråga i en orolig värld. 19 Statsminister (S): Jag berättade just hur vi ser på frågan. Inriktningen är att vi ska stå upp för asylrätten, vi ska ha ordning och reda i vårt mottagande och vi ska ha en reglerad invandring. Det finns en tillfällig lag. Då är naturligtvis avsikten att gå tillbaka till den lag som fanns tidigare, men det pågår också – som borde känna till – en viktig diskussion i EU. Där har den drivit att alla medlemsstater måste ta ansvar för flyktingmottagandet. Det finns nu sju rättsakter föreslagna från kommissionen. De håller på att behandlas i respektive medlemsstat. Utfallet av denna behandling kommer också att påverka svensk lagstiftning. Det är också medveten om. Denna fråga är mer av partipolitisk retorik än något annat. Vi ska se till att det är ordning och reda i mottagandet. Vi kommer dessutom att stifta lagar som är beroende av hur EU:s lagar ser ut. 20 (SD): Min fråga är lite på samma tema. Förra höstens invandringskaos har flyttat debatten i en helt annan riktning än den vi är vana vid när det gäller migrationsfrågorna. Även de gamla partierna i har insett att det trots vad man har sagt finns en gräns för vad vårt land klarar av. Det har vidtagits vissa åtgärder – långt ifrån tillräckliga, men ändå. De åtgärderna har haft ett brett stöd i . Det är väl ett steg i rätt riktning. Om man lyssnar på debatten kan man lätt få intrycket att gränsen är stängd; det kommer ingen mer till . Så är det inte. Det är helt enkelt inte sant. Det är en falsk bild. senaste prognos som kom talar om att det kan komma närmare en kvarts miljon ytterligare asylsökande till . Det här visar tydligt, herr talman, att regeringens åtgärder är långt ifrån tillräckliga. Minst lika alarmerande är det som sedan följer av en stor asylinvandring, nämligen anhöriginvandringen. senaste prognos visar drygt 300 000 anhöriga . Inte minst mot bakgrund av hur debatten har låtit förstår vi alla att detta kommer inte att klara. Kommer regeringen den här gången att vidta tillräckliga åtgärder för att undvika ett nytt invandringskaos i vårt land? 21 Statsminister (S): Regeringens besked har varit att det var en mycket exceptionell situation . Därför vidtogs de åtgärder som vidtogs. Det var riktigt. En dramatiskt minskad mängd människor söker sig till , och fler söker sig till andra länder. Beskedet är också att vi inte ska tillbaka till den situationen. Migrationen måste fungera i och ha legitimitet bland befolkningen. Vi ska inte tillbaka dit. fortsätter både gränskontroller och id-kontroller. Sedan har vi kommit överens om regler som ska gälla för anhöriginvandring, grunderna för tillfälliga uppehållstillstånd och så vidare. De bestämmelser som finns gäller. Vi får hålla oss till dem. 22 (SD): Kommit överens har vi inte gjort. Det är möjligt att statsministern har kommit överens med några, men jag är inte överens. Jag vill gå mycket längre. Jag menar att det är påkallat att gå mycket längre. I prognos talas det om att över en halv miljon människor kan komma till vårt land . Det är många människor. Ja, åtgärder har vidtagits. Det är tillfälliga åtgärder och otillräckliga åtgärder. Åtgärderna för anhöriga gäller inte alls särskilt många av dem som kom – bara några av dem. 150 000 av de asylsökande som kom är undantagna från de nya reglerna. Det är oroväckande. Jag ställer därför min fråga igen. Är statsministern beredd att den här gången vidta åtgärder för att undvika ett nytt kaos? 23 Statsminister (S): Jag upprepar gärna mitt svar: Vi ska inte tillbaka till den situation som rådde . Det finns bestämmelser för hur detta ska skötas. Det är klart att aldrig blir överens. För är det kaos oavsett om en kommer till landet utifrån eller om det är tusen. Det är alltid kaos – alltid för mycket. prognos är betydligt lägre. Vi kan i den senaste prognosen se vad faktiskt tror. Det föreslår i minskade insatser för etablering skulle skapa kaos. Det föreslår i neddragningar i den svenska välfärden skulle skapa kaos. Jo, det är precis så det är. Varenda gång jag säger någonting här skakar på huvudet. Du får faktiskt stå upp för den politik ni för. Er politik skulle skapa kaos i det svenska samhället. Dit ska vi inte! Den nationella samordningen mot hedersrelaterat våld och förtryck 24 (C): ”Trots att jag fått betala ett så högt pris så ångrar jag inte att jag tog mitt beslut att ta min frihet och gå.” är det stod i talarstol. Det är hon blev en röst för de utsatta tjejer som lever under förtryck och hot och riskerar att dödas av sina familjer. Det är hon bedrev sin kamp för att få leva ett helt vanligt liv i . Hon accepterade inte förtrycket och de fruktansvärda övergrepp som sker i hederns namn. öde berörde oss då och berör oss fortfarande. Tyvärr är frågorna fortfarande lika aktuella. Vi måste visa att det inte finns någon plats för hedersförtryck i vårt samhälle. Att regeringen nu följer och uppmaning att skärpa straffen för hedersbrott är välkommet. Att lyfta upp frågan är helt nödvändigt. har den nationella samordnaren för hedersförtryck på haft i uppdrag att förhindra hedersvåld. Verksamheten är väl fungerande. Det finns en spetskompetens, ett stort nätverk av särskilda kontaktpersoner och möjlighet för utsatta barn, flickor och kvinnor att få hjälp. Det som gör mig orolig är att regeringen förmodligen väljer att avskaffa den nationella samordnaren och låta den uppgå i den nya, mycket symboliska, jämställdhetsmyndigheten. Jag är uppriktigt oroad över vad det kommer att innebära för de kvinnor som utsätts för grov kriminalitet och grovt våld att denna verksamhet läggs ned. Viktiga nätverk kan slås sönder och kompetens riskerar att tappas för att man gör denna systemförändring. Hur kan statsministern säkerställa att denna flytt inte påverkar och försämrar det arbete för utsatta barn, flickor och kvinnor som har byggts upp ? 25 Statsminister (S): Jag tackar för frågan. Det är en mycket viktig fråga. Det är en jämställdhetsfråga och en människovärdesfråga. För egen del stör jag mig alltmer på uttrycket hedersvåld. Jag kan inte se något hedersamt i våld över huvud taget, oavsett vilken grund det har. Vi har en jämställdhetsstrategi, och den ska också förbygga, förhindra och beivra våld. Även med det som har gjorts är detta, precis som säger, inte över. Dessvärre upplever fortfarande många detta våld, och då måste något göras. En slutsats vi kan dra är att det har gjorts rätt mycket, och den förra regeringen förtjänar ett erkännande för att man gjorde ett antal bra saker och satsade mycket resurser. Men utvärderingen visar att det inte är mycket som blir beständigt. Det blir för mycket projekt och tillfälligt. Det håller inte. Vi måste ha ett mycket mer strukturerat och ihållande arbete för att vända detta. Därför tror vi på en myndighet. Precis som på alla andra samhällsområden kommer den att ha i uppdrag att se till att vi får ett strukturerat, systematiskt arbete och en kunskapsinhämtning och uppföljning. Då lär vi oss att förbättra detta och ger polisen, sjukvården och rättsväsendet bättre kunskap och bättre förmåga att hantera dessa frågor så att vi kommer bort från att kvinnor utsätts för våld, inte minst så kallat hedersvåld. Det är skälet till denna myndighet, och det är självklart meningen att det ska bli bättre. Det ska bli mer strukturerat och sammanhållet. 26 (C): Visst är det en fråga om jämställdhet, men det handlar också om kriminalitet. Det handlar om att flickor, pojkar och kvinnor utsätts för grovt våld, vilket är helt oacceptabelt. Det finns en oro i samhället för att man ska lägga ned det mycket framgångsrika arbete som har gjorts för att bygga upp ett nätverk med kontaktpersoner. Det gäller också det konkreta, handfasta arbete som den nationella samordnaren har gjort för att hjälpa dessa utsatta barn och kvinnor i landets kommuner. Jag är genuint oroad över att detta arbete ska gå till spillo. Det är viktigt att man skärper straffen, satsar på utbildning och fördjupar kartläggningen. Allt det som och Alliansen har drivit på är viktigt. Jag är orolig för att de utsatta kvinnorna kommer att få stå för notan när regeringen väljer att avskaffa samordnaren och flytta över detta till den symboliska jämställdhetsmyndigheten. Vad svarar på det? 27 Statsminister (S): Jag tycker att det är konstigt att så fort vi ska ha en myndighet som ska strukturera ett arbete, samla in kunskap och följa upp på jämställdhetsområdet är det symboliskt. Det är ju så här till stor del sköts. Vi har en lagstiftande församling, vi tar resurser och sedan säger vi till myndigheterna att de får se till att verksamhetsområdet utvecklas och fungerar till det som det syftar till. Så är det också på jämställdhetsområdet. Som jag sa visar ett antal uppföljningar att det inte har satt sig så bra som det skulle. Bra satsningar har blivit tillfälliga projekt som pyser ut och försvinner, och sedan händer inget mer. Vi måste ha ett mycket mer systematiskt arbete. Vi ska bort från detta. Det är inte okej att flickors och kvinnors liv begränsas och att de utsätts för våld. Vi måste bort från det, och därför gör vi en allvarlig ansats för det och tillsätter också resurser. Detta måste få ett slut. Åtgärder mot otrygga anställningar 28 (V): För många svenskar är otrygga arbeten vardag. Man kan ha tillfälliga anställningar eller gå på vikariat. Andra har anställningar som de faktiskt inte kan leva på. De kanske är timanställda eller har en deltid som de inte kan försörja sig eller, ännu mindre, sin familj på. Så ser vardagen ut för kanske hundratusentals svenskar. Vi ser också att företag sätter i system att ha otrygga anställningar eller att använda timanställningar och deltider. En trend är att vissa företag bara vill ha deltidsanställda. Tyvärr missköter sig även offentliga arbetsgivare och statliga företag. Ofta är det i branscher med låga löner. Handeln är ett typexempel med mycket deltider. Detta gör att den anställde måste jaga timmar. Man måste vara till hands och vara redo att arbeta när arbetsgivaren kallar. Det skapar otrygghet och ett osunt beroende till arbetsgivaren. Det gör det svårt att planera sitt liv. Det gör det också svårt att få banklån och annat. Detta kan vi göra något åt. Det rimliga är att man har en tjänst som motsvarar den tid man faktiskt arbetar. Många deltidsanställda har en tjänst som är mycket mindre än den faktiskt arbetade tiden. I avtalsrörelsen drev att man skulle få ett avtal om att reglera denna mertid. I har man en lagstiftning om att de som har arbetat mer än sin deltidstjänst har rätt att skriva upp tjänsten så att det blir mer tid. Det är en stor fördel för de anställda. Jag ser detta som ett stort steg på vägen mot rätten till att arbeta heltid. Det är en rätt som ska finnas för den som så önskar i både privat och offentlig sektor. Är statsministern beredd att ta initiativ till en lagstiftning som liknar den norska och gör att vi kan stävja missbruket av låga deltidsanställningar för löntagare som egentligen arbetar betydligt mer? 29 Statsminister (S): I mycket delar jag denna oro för hur arbetsmarknaden utvecklas. Just nu kan vi se en något mindre andel deltider och tillfälliga anställningar, men det är givetvis långt från tillfyllest för alla som vill ha heltid. Jag är också rädd för att vi ska se den utvecklingen som finns i med så kallade job gigs. Ungefär som en musikartist får man ett gig och får hoppa in och jobba . Det är ingen bra utveckling för arbetsmarknaden, och vi vill inte se den i . Vi har vidtagit ett antal åtgärder. Vi har förändrat lagen om anställningsskydd, som begränsar visstidsanställningar. Det blev kanske inte precis så som vi ville ha det men så som det var möjligt med dagens parlamentariska läge. Man får ta hänsyn till att det finns ett visst parlamentariskt motstånd – dessvärre, för jag tycker att vi ska kunna ha tryggare anställningsförhållanden. SKL har slutit ett kollektivavtal med och ska börja ett systematiskt arbete för att kommuner och landsting ska erbjuda heltidsanställningar, som ska vara . Vi har kommit överens i regeringen och tillför nu resurser för att de timanställda inom ska få möjlighet till utbildning och därmed få mycket större möjligheter att komma in som undersköterska och få en tillsvidareanställning. Detta gör vi för att förbättra villkoren. Vi måste vara . Jag vill föra en dialog med parterna om vad som är en rationell arbetsmarknad och vad som kommer att skapa efterfrågan på arbetskraft eller, rättare sagt, hur man får arbetskraften att komma just till en själv. Är det med de sämsta och mest otrygga arbets- och anställningsvillkoren, eller är det med bättre arbetsvillkor? Jag tror på det . 30 (V): Jag är överens med regeringen om de förbättringar som gjorts – jag tycker att de är viktiga och nödvändiga. Men jag hade önskat att regeringen var mer offensiv, för det finns mycket kvar att göra. Vi har ett stort missbruk av bemanningsföretag, som ersätter ordinarie anställda. Där kommer i praktiken inga initiativ . Vi har kvar anställningsformen allmän visstid, som är gjord för otrygga jobb utan motivering av varför man inte får fast anställning. Jag tycker att den är orimlig i sak. Jag tycker att det är rimligt att även de privat anställda har en utveckling som gör att de går mot rätten till heltid, och då är förslaget om att reglera mer tid ett praktiskt och konkret förslag som ger löntagarna större rätt mot arbetsgivare som inte vill ge dem rimliga anställningsvillkor. Jag vill rikta en stark uppmaning till regeringen att lägga fram lite vassare förslag och ta lite mer strid i dessa frågor. 31 Statsminister (S): Återigen: Lagar antas i denna riksdag, och det krävs majoritet för att de ska antas. Det är den främsta förutsättningen. Man kan inte lägga fram vilka förslag som helst. De blir helt enkelt inte antagna, och det för inte saken framåt. Eftersom vi nu har ett avtal på den offentliga sidan mellan SKL och vill jag poängtera att Handels i första hand söker en avtalslösning. De menar att det är den bästa lösningen, som går att anpassa till deras verklighet. Jag tror att den bästa lösningen i längden är att parterna får hantera detta, för de kan se vad som behövs hos just dem. Det är inte säkert att förhållandena är alldeles lika. Avslutningsvis kommer vi alltid att behöva ha en ordning på arbetsmarknaden som både hanterar behovet vid upp- och nedgångar och ger löntagarna den trygghet de bör ha och som jag menar är det bästa för en långsiktigt hållbar utveckling. Uthyrning av hamnen i till ryska staten 32 (L): Den ryska staten med i spetsen vill hyra hamnen i . hamn är kraftigt upprustad och moderniserad och är en stor hamn. Den ligger på , och bakgrunden är att man vill bygga en gasledning i . Att en stor hamn på ska hyras av ryska staten är självfallet något som får många att höja på ögonbrynen. överbefälhavare har avrått från att genomföra detta, mot bakgrund av den kraftigt ökade ryska militära aktiviteten i , som är en del i den aggressiva utrikespolitik som nu för gentemot och vår del av världen. Det är kommunstyrelsen på som avgör om hamnen ska hyras ut. Den socialdemokratiska ledaren har sagt att man tänker fullfölja uthyrningen och att det inte ankommer på att göra säkerhetspolitiska bedömningar. Jag beklagar den inställningen. Man kan möjligen förstå att de tycker att det är någon annan som ska göra de säkerhetspolitiska bedömningarna. Men har landets överbefälhavare gjort en säkerhetspolitisk bedömning, och kommuns vilja att hyra ut står därmed mot överbefälhavarens avrådan. Som , socialdemokratisk kommunstyrelseordförande på , säger: Frågan ligger nu på regeringens bord. Möjligen gör den inte det formellt – kan ju hyra ut – men i realiteten är det regeringen som måste ingripa om detta ska förhindras. Min fråga till statsministern är: Är det lämpligt att den ryska staten hyr en stor hamn på ? 33 Statsminister (S): Det är precis detta perspektiv som vi har störst dubier om i detta projekt. Vi har diskuterat Nord Stream 2 i olika omgångar och konstaterat att många av de saker som projektet handlar om i stort sett ligger utanför vårt beslutsutrymme, eftersom ledningen inte ska dras på vårt territorialvatten. Men i den stund det handlar om aktivitet på vår mark blir det ett helt annat perspektiv. Jag har sagt att vi måste se över frågan rejält, och det gör vi också ur ett rent säkerhetsperspektiv. Vi ska dock påminna oss om vilken lagstiftningsgrund vi har för vad vi kan göra. Det är ingen tvekan om att detta är en fråga som vi måste hantera med största vaksamhet, inte minst efter det att vi har graderat upp försvaret på . Detta arbete pågår, och vi undersöker frågan noggrant. 34 (L): Det låter möjligen som en öppning, men det är väldigt otydligt från statsministern. De undersöker det noggrant, men det är inte så gott om tid. ska de politiska nämnderna på börja fatta beslut. Liberalerna och säger nej, trots att det innebär minskade intäkter för – ryssarna betalar ju hyra. Men de säger nej. Socialdemokraterna och övriga partier säger dock ja, och det gör att det finns en majoritet för att driva igenom detta. Kommunstyrelsens ordförande verkar inte ändra sig. Om regeringen inte tar ställning eller bara gör några vaga uttalanden, som nu gjorde, hjälper det inte. kommer att hyra ut. Det finns flera sätt att stoppa detta. kan vi lagstifta om det. Ett annat sätt är att ringer till den socialdemokratiska ledningen på , tar dem i örat och berättar var skåpet ska stå.