prot · H30977 · 2016-03-09 00:00:00 — Skola, vård, omsorg och infrastruktursatsningar – är ett av världens bästa länder att leva i och ska så vara även . Det kräver självklart att staten har inkomster för att klara av satsningar och möta utmaningar. Det som är bra ska eftersträvas, och vissa företeelser, till exempel höga koldioxidutsläpp, är oönskade och ska bekämpas. Att beskatta olika varor och tjänster är i ett modernt samhälle alltså ett sätt för staten att få in medel till sina satsningar, att lyfta det som är bra och att motverka oönskade beteenden. I utskottets betänkande används orden ”kostnader för samhällsekonomin” som argument för den rödgröna regeringen att införa en kilometerskatt på tunga fordon. Jag återkommer till detta förslag senare men tycker att just orden ”kostnader för samhällsekonomin” är väsentliga när vi nu debatterar effekten av olika skatter. Det som kortsiktigt kan vara bra för statskassan kan på bli katastrofalt för olika branscher, svenska jobb och, i förlängningen, vår välfärd. Den rödgröna regeringen verkar inte inse detta och har infört och hotar att införa skatter som är direkt skadliga för våra företag och jobb och för möjligheten för människor att arbeta och bo på landsbygden. höjdes effektskatten på kärnkraft från till . I interpellationsdebatter hävdade statsrådet att detta var en ren fiskal skatt och att även alliansregeringen höjde effektskatten. Det som regeringen antingen inte förstod eller inte ville erkänna var att denna skatt i allra högsta grad är styrande. Att höja skatten i tider med överskott och goda marginaler är en sak. Men att göra det när samtliga kraftslag går på knäna på grund av historiskt låga elpriser och dålig, för att inte säga negativ, lönsamhet är direkt inkompetent. Oavsett vad man tycker om kärnkraften står den för av den svenska elförsörjningen. Det som har hänt efter skattehöjningen är att besked har kommit om att fyra reaktorer stängs. Ägarna till de kvarvarande sex reaktorerna signalerar mycket tydligt att även dessa är i farozonen för en snabbavveckling. Kärnkraftsindustrin står just nu inför stora investeringsbeslut i kärnkraftssäkerhet. Den behöver besked om vad regeringen avser att göra. Den svenska elintensiva industrin är orolig, fackföreningen är mycket orolig och vi här inne borde vara oroliga. Men vad gör regeringen? Regeringen hänvisar frågan till , som har till uppgift att ta fram en energipolitik för som ska gälla efter 2025. Men kärnkraftsindustrin behöver svar . väcktes visst hopp om att regeringen kanske började inse sitt misstag. Både Löfven och Baylan erkände att effektskatten inte är enbart en fiskal angelägenhet utan att den också är styrande och leder till en snabbnedstängning av vår elproduktion. Tyvärr verkar det ha stannat vid dessa tomma ord. Inga ytterligare besked har kommit, och står vi inför en situation där vi måste stänga ned av vår elproduktion på grund av att nödvändiga investeringar i kärnkraftssäkerheten inte görs. Detta visar inte bara på inkompetens. Det är direkt skadligt och farligt för företagen, jobben och den svenska välfärden. Vi inser att föreslagna sänkning av effektskatten till den tidigare nivån på inte räcker. Men det är en tydlig signal från oss om att vi inser allvaret och är beredda att vidta ytterligare åtgärder för att säkra den svenska elproduktionen. Tyvärr stannar inte regeringens skadliga skattepolitik vid detta. Dieselskatten höjdes med följden att jordbrukets och skogsbrukets konkurrenskraft försämras. Vi behöver i stället sänkt dieselskatt för att stärka jordbrukets och skogsbrukets konkurrenskraft. Vi moderater anser att kostnaderna för jordbrukets och skogsnäringens transporter ska ligga på nivåer som inte hämmar konkurrenskraften. I tillägg till detta har regeringen även för avsikt att införa en avståndsbaserad lastbilsskatt. Det är skattekostnader som gör landsbygdsföretagen mindre konkurrenskraftiga. Vi säger nej till skadliga skattehöjningar på transporter. I stället gör vi en satsning med nedsatt skatt på diesel för jordbruket i syfte att minska kostnader och stärka konkurrenskraften. Vi ökar nedsättningen med per liter. Denna satsning är större än regeringens sammanlagda kompensation till jordbruk och skogsbruk. satsar 2016–2018 på en nedsättning av dieselskatten inom jordbruk och skogsbruk. En röd tråd i den rödgröna regeringens skattepolitik verkar vara att beskatta allt som rör sig och som gör det möjligt för företag och människor att leva utanför storstäderna. utreds även hur en flygskatt ska kunna införas. De rödgröna tycker att man bör välja andra alternativ. Vilka är inte helt klart, men förmodligen avses tåg. En resa från till tar som snabbast och , enligt SJ:s information. Ska man bara till kommer man snabbast från till och . Detta är inte samhällsekonomiskt hållbart om man verkligen vill att hela ska leva. Det är dags för regeringen att antingen erkänna att man inte värnar om landsbygden eller, om man faktiskt gör det, att sluta straffbeskatta allt som gör det möjligt att fungera utanför . Vi ska självklart lyfta fram och gynna de alternativ som är bra för klimat och miljö. Därför yrkar vi bifall till reservationen om långsiktiga förutsättningar för biodrivmedel. Det ska löna sig att göra rätt, och vi ska underlätta att göra rätt. Vi behöver bryta fordonsflottans fossilberoende. Därför vill att den lägre beskattningen av biodrivmedel ska gälla i stället för som bara i taget. En långsiktighet och en möjlighet för dessa drivmedel och de fordon som använder biodrivmedel att utvecklas måste komma till stånd för att de ska bli konkurrenskraftiga. Tillsammans med satsningen på biodrivmedel är det viktigt att beskatta de fordon som smutsar ned. Därför föreslog vi i vår budgetmotion en höjd fordonsskatt genom att koldioxidgränsen sänks från per kilometer till per kilometer. Denna skattehöjning är inte bara styrande utan stärker statens finanser med 360 miljoner . Finns det då inget positivt att säga om den rödgröna regeringens skattepolitik? Jo, jag måste trots allt ge regeringen en eloge för att man faktiskt följer upp ett av 135 tillkännagivanden genom att inte återinföra en skatt på handelsgödsel. Det är en skatt som annars skulle vara unik för och skada det svenska lantbrukets konkurrenskraft. Det svenska lantbruket lever under ett högt skattetryck jämfört med sina konkurrenter. Att handelsgödselskatten inte återinförs är bra, men återstår gör tyvärr den föreslagna indexuppräkningen av skatt på drivmedel, den föreslagna kilometeravgiften och den föreslagna köttskatten. Ett lands skattesystem ska säkra inkomster och leda till en önskad utveckling. Tyvärr gör inte den rödgröna regeringen detta. Vi riskerar med dagens skattetryck att utarma företag, förlora jobb och riskera vår välfärd. De tidigare citerade kostnaderna för samhällsekonomin har tyvärr en annan innebörd för de rödgröna än för oss. Vi, herr talman, vill ha ett skattesystem som gynnar hela , företagen och jobben och inte bara . 57 (SD): Jag ska försöka hålla mig inom utsatt tid. I detta betänkande, SkU18 Punktskatter, har fyra reservationer. Vi står bakom samtliga dessa, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2. Punktskatter, skatter på specifika varor och tjänster, fungerar som styrmedel i syfte att påverka produktion och konsumtion i en viss riktning. har inga invändningar mot att punktskatter används för att styra bort användningen av produkter som är skadliga för folkhälsan och miljön. Vi konstaterar att punktskatterna ger ett välkommet tillskott i statskassan. Enligt statistiska årsbok, som gavs ut , inbringade punktskatterna åren 2009–2014 , även om det minskat något . Något som vi återkommande har invänt mot är hur vissa punktskatter påverkar den svenska landsbygden. En mycket stor del av yta utgörs av landsbygd. Att dessa delar av fortsätter att leva står och faller med dem som bor och verkar där. Vi vill balansera det vi uppfattar som en storstadsfixering genom att i någon mån vrida fokus mot den del av som ligger utanför storstäderna. Vi menar att utgör en helhet och att det som är bra för landsbygden är bra för hela . En fråga inom punktskatteområdet som återkommande debatterats i denna kammare ända sedan kom in i 2010 och som föregående talare tog upp är skatten på handelsgödsel. Vid åtminstone två tillfällen då detta behandlats här i kammaren har genom sin vågmästarställning lyckats förhindra ett återinförande. Vi konstaterar med viss lättnad att betänkandet signalerar att regeringen inte kommer att verka för ett återinförande . Vi hade dock gärna förtydligat detta med ett tillkännagivande till regeringen, men vi får nöja oss med den positiva anda som vi ändå anar i betänkandet. Beträffande landsbygden har yrkat på att det inte bör införas en så kallad vägslitageskatt, som vi menar riskerar att drabba dem som bor och verkar på landsbygden. I betänkandet om punktskatter avslås en sverigedemokratisk motion om att energiskatten för verksamhetsutövare med serverhallar som huvudsaklig verksamhet ska likställas med den som råder för den energiintensiva industrin, det vill säga . I betänkandet om punktskatter från hänvisades till en pågående utredning om hur bland annat serverhallar behandlas skattemässigt. Utredningen blev klar . I årets betänkande, som vi debatterar , avslås motionen med hänvisning till att just nu bereder slutsatserna i denna utredning. Jag har ögnat igenom utredningen som hastigast. Jag får erkänna, herr talman, att jag inte har lusläst vartenda ord, men jag tycker mig ändå ha funnit att slutsatserna ligger ganska väl i linje med vårt yrkande. Det gäller alltså SOU 2015:87, där det står: ”Utöver de branscher som använder mycket el kan användningen inom andra branscher komma att öka. Det tydligaste exemplet är storskaliga datacenter och serverhallar, för vilka det finns ett växande behov. Med ett kallt klimat har en konkurrensfördel gentemot sydligare länder, eftersom utrustningen då kan kylas med billig, kall luft. Trots detta är elanvändningen omfattande. Studien uppskattar att vidare utbyggnad av datahallar skulle kunna innebära att elanvändningen ökar till 4–på årsbasis 2030.” Där står också: ”Enligt utredningens bedömningar är vissa företag som verkar i datacenterbranschen både elintensiva och utsatta för internationell konkurrens. Det är två faktorer som med nuvarande modell har ansetts motivera en lägre skattesats. Med beaktande av detta och potentialen i att understödja utvecklingen av en ny industri … som kan skapa nya arbetstillfällen i , anser utredningen att det finns tillräckliga skäl för att föreslå en lägre skattesats för datacenterbranschen. Utredningen lämnar därför ett sådant förslag. … Den lägre skattesatsen som gäller för tillverkning i industriell verksamhet föreslås gälla för datacenter där en näringsidkare, som huvudsakligen bedriver informationstjänstverksamhet, informationsbehandling eller uthyrning av serverutrymme med därtill hörande tjänster, utövar sådan verksamhet.” Detta tolkar jag som mycket positivt, och det kommer också att bli positivt under förutsättning att regeringen i sin beredning väljer att ta till sig dessa slutsatser. Ett något mindre positivt svar har vi fått på vår motion om beskattning av biodrivmedel. Det argument som framförs för att öka användandet av biodrivmedel är i huvudsak den klimatnytta man anser att de genererar. Det finns i och för sig anledning att ifrågasätta detta, åtminstone beträffande första generationens biodrivmedel. Uppodling av ny mark, som blir konsekvensen av ökat användande av dessa bränslen, förändrar markanvändningen på ett sätt som genererar en koldioxidskuld som kommer att ta många årtionden att kompensera för. Det finns forskning som har lyft fram tydliga konflikter mellan första generationens biodrivmedelsframställning och global livsmedelsförsörjning. Vi föreslår alltså en bredare analys över nyttan med dessa drivmedel, och en sådan bör genomföras. Där har utskottsmajoriteten svarat något som i alla fall jag tolkar som att ett ökat användande av biodrivmedel är överordnat allt annat. 58 (KD): Punktskatter är ett frestande ämne för en regering och ger många möjligheter att stärka statskassan och betala andra satsningar man vill göra. Det kan handla om skatt på vägtransporter, avfall, elektricitet, drivmedel och flyg, gödselskatt, alkoholskatt, tobaksskatt med mera, skatter som jag menar påverkar den enskilde och som borde användas med stor varsamhet och långa funderingar. Många av dessa skatter ligger på delar som vi vill se att samhället använder mindre av, till exempel alkoholskatt och tobaksskatt. Här ligger snarare finessen i att balansera en höjning av dessa skatter på ett sätt som får avsedd effekt och minskar konsumtionen. Det är inte alltid lätt att på rak arm säga vad som blir det bästa för samhället i stort. Men målet tror jag är tydligt för oss alla: Folkhälsan måste bli bättre, och de som drabbas hårdast i form av missbruk måste få vård och omsorg så att de kan ta sig ur det. Människovärdet är lika när man är missbruksberoende, men omsorgen från nära och samhället måste vara väldigt hög. Det finns även väderkvarnar man kan slåss mot, eller man kan införa punktskatter som inte alls får avsedd effekt, mer än att kunna finansiera någon annan del i budgeten som man vill genomföra. I budgetpropositionen aviserade regeringen att en skatt på handelsgödsel skulle införas . blev verkligheten en annan, vilket jag är glad för. Regeringen insåg att extra pålagor på våra bönder är fel väg att gå, som syftet inte alls hade uppnåtts. Vi kristdemokrater anser att regeringen tydligt bör deklarera att man inte har för avsikt att återinföra skatt på handelsgödsel. Det som våra bönder behöver är vårt stöd och så lika villkor som möjligt gentemot bönder i andra EU-länder, inte osäkerheten kring kostnader och lönsamhet. Man kan även med punktskatter gynna det man anser ändå är bra för samhället i stort, eller rättare sagt gynna det genom att ta bort skatt. Svensk idrott har ca 600 000 ideella ledare som kämpar för att barn och unga ska kunna utvecklas. De är i många av våra ungdomars ögon en förebild och har en stor inverkan på framtida värderingar. Att komma in i en gemenskap, få umgås, skapa och utvecklas tillsammans med andra är något vi som samhälle borde uppmuntra. Vi ser även att våra ungdomar rör sig alldeles för lite. Idrotten hjälper till så att väldigt många rör sig mer. Att man då som ideell ledare eller som förening försöker få pengarna att räcka till för den verksamheten man vill bedriva är illa nog. Vi som beslutsfattare kan inte nog uppskatta dessa ideella ledare som avsätter tid, kraft och engagemang för att vara med och skapa de framtida goda samhällsmedborgarna. Det känns inte alls rätt att man då har en reklamskatt som försvårar föreningens möjligheter att få ekonomin att gå ihop. Låt dessa ledare gör det som de faktiskt vill och är bäst på, så att de kan lägga mer tid på det uppdrag som de brinner för än att ragga pengar och betala den skatt som vi bestämmer att de ska betala. Att ta bort reklamskatten för ideella föreningar skulle ge inte minst idrottsföreningarna mer pengar till sin verksamhet för barn och unga. Dessutom skulle den administrativa bördan minska. Regeringen har tillsatt en utredning som påvisar hur en flygskatt skulle kunna utformas. Vi är nog alla överens om målet att flyget ska minska sina utsläpp och därmed sin påverkan på vår miljö. Det intressanta är att man tänker sig att införa en flygskatt som i princip kommer att göra det ytterst svårt för de regionala flygplatserna att överleva. För min del kan man tänka sig en väg där man uppmuntrar alternativa bränslen och forskning kring det. Vi ska komma ihåg att kommunikationer blir allt viktigare för våra regioner och deras utveckling. Många av våra tågbanor är fullt utnyttjade, och med tanke på regeringens fortsatta arbete kring snabbtåg lär inte de stambanor som finns prioriteras för utbyggnad. Med det, herr talman, tänkte jag låta andra använda tiden – det är många som överskrider sin talartid – och yrka bifall till reservation 14 om reklamskatten. 59 (S): Den svenska skattepolitiken var en politik vars syfte i sak inte handlade om just skatter, mer än att de skulle finansiera stora kollektiva samhällsinvesteringar och viktiga samhällsreformer som vi gemensamt beslutar om. Skatterna skulle jämna ut skillnader mellan klasser, mellan generationer och mellan olika delar av vårt land, inte minst genom vad vi gör med skattemedlen på utgiftssidan. Det är en skattepolitik som har skapat förutsättningar för att alla ska kunna göra viktiga livsval utan rädsla. Det är en politik som bygger på att alla bidrar och där alla individer oavsett kön genom egen försörjning kan vara självständiga, med både rättigheter och ansvar. Det är ett skattesystem som finansierar generella, generösa välfärdsprogram från vaggan till graven och som utgör grunden för den välrenommerade svenska modellen, en modell som också har gett svenska och nordiska kvinnor mer av jämställdhet än i andra länder. I huvudsak gäller detta fortfarande. Men det torde vara uppenbart för alla och envar att generositeten har minskat och att generaliteten är ifrågasatt genom olika krav på prövningar från det allmännas sida gentemot medborgarna. Under de åtta borgerliga regeringsåren har prioriteringarna inte legat på att tillföra de resurser som krävs för generell välfärd utan i stället legat på kraftiga skattesänkningar. När skattesystemets fördelande och styrande effekter minskar och klyftorna i samhället vidgas, särskilt i frågan om hela landets möjligheter att växa, ökar också kraven på punktskatter med direktåterförening till orter eller län, exempelvis gruvskatt och skatt på vattenkraft, för att ge några exempel från mitt hemlän . Dagens betänkande omfattar dock inte främst den fiskala skattepolitiken utan just punktskatterna, som har som sitt huvudsyfte att styra konsumtionen för att uppnå gemensamt uppsatta mål inom valda områden, som folkhälsa, samt klara de miljömål som har beslutat om. Jag yrkar härmed avslag på de motioner som behandlas i betänkandet. inrättade samarbetsregeringen en kommission för jämlik hälsa. Kommissionen har i uppdrag att lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället sluts inom en generation. Det är ett regeringsmål som oppositionen borde sluta upp bakom. Kommissionens huvudsakliga fokus är hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper i samhället. Rökning och alkoholbruk, inte minst bland unga, är två delar som påverkar folkhälsan. En väg att styra konsumtion handlar om just punktskatter, som behövs för att uppnå målen men som behöver övervägas ur effektivitetssynpunkt och kompletteras med ytterligare åtgärder på finansieringssidan. Samarbetsregeringen vill till exempel utreda åtgärder för att bland annat minska antalet rökare och nyanvändare av tobaksprodukter och har gett tilläggsdirektiv till den pågående Utredningen om genomförande av EU:s tobaksproduktdirektiv. Det finns en proposition som ligger på bord och även en skrivelse om en samlad politik mot alkohol, narkotika, dopning och tobak som ska leda . Punktskatterna spelar också en betydande roll för att uppnå de av uppsatta miljömålen. När samarbetsregeringen tog över kunde vi summera att stod inför hotet att missa 14 av 16 miljömål, ett beklämmande facit för borgerlig och centerpartistisk miljöpolitik. För att ta denna fråga på allvar och uppnå dessa mål krävs kontrollstationer för uppföljning av de klimat- och energimål som har satts till bland annat 2020, en skrivelse som har lämnats från Miljö- och så sent som . Långsiktighet och förutsägbarhet är en av de frågor som står högst på dagordningen när vi uppvaktas av de aktörer som omfattas av målsättningarna om minskad miljö- och klimatpåverkan. Därför anser regeringen att det är viktigt med blocköverskridande arbete likt men också att se till att de åtgärder som sätts in ger möjlighet till omställning hos svenska företag, vilket exempelvis sker genom stegvis höjning av koldioxidskatten för uppvärmningsbränslen utanför handelssystemet. Det ger mer tid för berörda företag att ställa om energianvändningen, som det innebär att de kommer att kunna ligga i framkant. Vi måste se till att klimatavtalet från lyckas och öka hushållningen med våra resurser så att även kommande generationer får goda livsförutsättningar. Behovet av omställning kommer knappast att bli mindre utan kommer snarare att öka. Hänsyn har också tagits till den utsatta konkurrenssituation som det svenska jord- och skogsbruket befinner sig i. Därför föreslog regeringen i budgetpropositionen, vilket antogs av , att näringen i dess helhet kompenseras för den höjning som görs av energiskatten på diesel 2016. Därför höjs den nuvarande koldioxidskattereduktionen för arbetsmaskiner i jord- och skogsbruk till per liter. Höjningen innebär en kompensation med . Samarbetsregeringen vill ytterligare stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket för att se en ökad produktion av livsmedel i . Därför höjs nedsättningen av koldioxidskatteredaktionen ytterligare med så att den totalt blir per liter. Den ytterligare höjningen kostar . Samarbetsregeringen meddelade i budgetpropositionen att man inte avser att återinföra skatten på handelsgödsel. Anledningen är det tillkännagivande som lämnade till regeringen. Regeringen vill i stället analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridningen av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. Att bortse från de åtgärder som krävs är att inte ta hand om framtida generationer. Biodrivmedlens utveckling har nämnts tidigare i debatten. Det är en viktig del för att nå det mål som vi har om en fossiloberoende fordonsflotta, som detta har stor betydelse för nya arbetstillfällen och en ny marknad för våra skogsråvaror, inte minst för den del av landet som jag kommer från. Samarbetsregeringen arbetar med att hitta lösningar som ger stabila och långsiktiga spelregler som är kompatibla på EU-nivå. Man måste ju också ställa sig frågan: Om vi inte gör den anpassningen, vad innebär det för dem som är aktörer på marknaden? Jo, risken är att de hamnar i en situation där de blir återbetalningsskyldiga. I de samtal som vi för med aktörerna är det ganska tydligt att det inte är en situation som de vill komma i. Jag konstaterar att den borgerliga regeringen misslyckades med den då föreslagna kvotplikten. Den fick man helt enkelt kasta i papperskorgen. Samarbetsregeringen är medveten om tidspressen och de stora investeringar som riskerar att inte åstadkommas om vi inte ser till att hitta en lösning när det handlar om kvotplikten och inblandningen. Slutligen vill jag summera hur viktigt det är att ha en regering som ser hela landet, eftersom vurmen i denna talarstol till stor del har handlat om den delen av landet som jag bor i. Jag är väl medveten om hur långt det är mellan och . Jag kan bara ta perspektivet i mitt hemlän, det vill säga mellan och . Det är ett stort land som vi bor i. Jag konstaterar att regeringen sa nej till förslaget i utredningen om att ta bort nedsättningen av Norrlandsskatten. I stället har regeringen presenterat ett alternativ för att behålla den, just för att man ser hela landet. Glädjande nog konstaterar vi att backar från att lägga ned en del kontor runt om i landet, just för att det finns en tydlig signal från politiken att det är viktigt att se hela landet. När det gäller nedsättningen av energiskatten för digital industri har jag varit en av de aktörer som har varit mycket aktiv, både och med nuvarande regering, för att åstadkomma en möjlighet för nyetablering av digital industri. Till skillnad från har jag lusläst denna utredning. Dessutom för jag, tillsammans med andra representanter från regeringspartierna, en aktiv dialog. Jag ser fram emot regeringens svar på förslaget från utredningen som lämnades . 60 (M) replik: Jag ska börja med att kommentera inledningen av anförande, då hon talade om statens inkomster.