prot · H40912 · 2016-10-11 00:00:00 — Skulle det visa sig att pengarna inte går till det som de är ämnade för, nämligen energi- och klimatrådgivning, måste man naturligtvis vara beredd att göra ett omtag. Men att fortsätta med ett system som enligt de utvärderingar som har gjorts inte fungerar hade varit ansvarslöst. Håller du inte med om det, ? 46 (C): Ministern pratade om rena fakta. Ja, rena fakta är att glesbygdskommuner får minst halverade resurser, de kommuner där det är som allra kallast och där man har allra störst energianvändning per capita. Regeringen väljer att resonera som att det uppenbarligen inte spelar någon roll vad man har för geografisk hemvist från början. Självklart ska man utvärdera, men det är slutsatserna och hur man hanterar resultatet som spelar roll. Där tycker jag att den här regeringen har dragit dåliga slutsatser. Vi kan ha olika syn på om det är rimligt att skeppa resurser till storstadskommuner från landsbygden, som den här regeringen gör i det här fallet. Det kan man tycka är bra eller dåligt, men jag tycker att det är dåligt. Ministern tycker att det är någonting som är bra, och det är uppenbarligen där som skiljelinjen går, inte huruvida man ska utvärdera och göra om eller inte. Men jag tycker att det blir problematiskt, för det här är inte det enda område som man ser detta på. Man kan se det på område efter område. När det gäller skattekontor och samhällsservice i övrigt blir det mindre pengar till dem som bor på landsbygden. De får ett sämre utbud och sämre möjligheter att bo kvar. Vi behöver landsbygden för att skapa den energi som man ska ha rådgivning om. Den behövs för att skapa arbetstillfällen i massaindustrin. Skogen finns inte i storstäderna. Man producerar inte heller vår mat i storstäderna. Då måste det finnas samhällsservice även på landsbygden. Det här är ett effektivt sätt att dra undan den, eftersom det de facto innebär en halvering av resurserna. 47 Statsrådet (S): Om det sista är vi helt överens. Det är viktigt att det finns samhällsservice över hela vårt land. Det är mot den bakgrunden som den nuvarande regeringen har brutit mot den centraliseringspolitik som fördes under den förra regeringen då fler och fler statliga tjänster centraliserades. Vad hände med skattemyndigheten? Jo, efter en utvärdering som denna regering initierade via Statskontoret beslutade man att låta skattekontoren vara kvar. Det var resultatet. Vi har också arbetat aktivt för att flytta ut en del myndigheter och fattat sådana beslut. Så skedde inte under den förra regeringen. har vi ett förslag som grundar sig på ett initiativ . Det förslaget bereddes i redan under den förra regeringen. går vi vidare med det förslaget eftersom det förra systemet inte fungerade tillräckligt bra. Det går inte att försvara att man använder skattebetalarnas pengar på ett ineffektivt sätt; det tror jag att vi kan vara överens om. Vi sjösätter nu ett nytt system. påstod att det skulle innebära att glesbygdskommuner bara skulle få . Det har jag nu korrigerat i det svar som jag har lämnat. Så är inte fallet. säger att det innebär en halvering, men det behöver inte alls vara så. Det finns många kommuner som över huvud taget inte har någon energi- och klimatrådgivning och därmed inte har några resurser. För dessa kommuner kan detta till och med innebära en ökning. prövar vi ett nytt system för att se om man mer effektivt kan använda dessa resurser över hela landet. Om det visar sig att vi inte når dessa mål kan jag utan prestige säga att vi är beredda att backa från ett system som vi har sjösatt. Vi måste använda dessa resurser på bästa sätt, och det gör vi nu med ett nytt system. Vi kommer kontinuerligt att utvärdera detta så att vi når de mål som vi har satt upp. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2016/17:10 om regeringens satsning på enkla jobb 48 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att regeringens mål om 30 000 fler enkla jobb ska uppnås. Regeringens mål är att nå lägst arbetslöshet i EU till 2020. Med 120 000 fler jobb sedan valet och en arbetslöshet som pressats ned är på väg i rätt riktning. Sysselsättningsgraden är den högsta i EU för både män och kvinnor. Den positiva utvecklingen behöver fortsätta. För att nå regeringens jobbmål måste antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin öka. Regeringens jobbagenda består av insatser inom fler politikområden. En aktiv närings- och innovationspolitik stimulerar jobbtillväxten genom fler och växande företag. Små och växande företag är de som bidrar mest till skapandet av nya jobb i . Regeringens näringspolitik syftar därför till att stärka förutsättningar för fler företag att skapas, växa och exportera. På så sätt ges förutsättningar för fler jobb i hela landet. När jobbtillväxten ökar är det dock de som står nära arbetsmarknaden som först får jobb. Därför är det viktigt att i ett läge när den svenska ekonomin är stark också ha fokus på insatser för de längst från arbetsmarknaden. Med en tillväxt som är bland de högsta i har bra förutsättningar att öka sysselsättningen bland långtidsarbetslösa och människor som anlänt till När det gäller påståendet att regeringen försvårat för RUT-jobben så har ju regeringen utvidgat RUT-avdraget till fler sektorer. omfattar till exempel ytterligare trädgårdstjänster och flyttjänster. Dessutom har regeringen infört extratjänster i välfärden. I budgetpropositionen anger regeringen att ersättningsnivån till arbetsgivaren ska höjas både genom att ersättning kan utgå för heltidsanställning i stället för anställning på av heltid och att handledararvodet höjs av en anställning. Regeringen avser även att vidga målgruppen för insatsen så att nyanlända kan få del av dessa arbetstillfällen. Regeringen gör även satsningar på 5 000 moderna beredskapsjobb i statliga myndigheter fram . Regeringen riktar också om nystartsjobben så att resurserna går till dem som står längst från arbetsmarknaden. Dagens anställningsstöd behöver fortsatt bli mer effektiva och enklare att hantera. Därför pågår ett arbete inom med att se över stöden. För att de som står längst från arbetsmarknaden ska få bättre utsikter att få ett arbete behöver ett fortsatt arbete bedrivas för att se över och förbättra företagens förutsättningar och möjligheter att kunna bidra till att det skapas fler enkla vägar in i jobb. 49 (M): Tack, minister , för svaret på min interpellation! Jag hade ju förmånen att tidigare debattera ungefär samma fråga med din kollega arbetsmarknadsministern. Det var en nöjd arbetsmarknadsminister, och det förefaller vara en relativt nöjd näringsminister också. Det är bra att man är nöjd. Det är även bra att det är högkonjunktur och att nya jobb tillkommer i liksom att företagen utvecklas och levererar nya jobb. Det går bra för , och det går bra för många i . Men det finns också många som har stora utmaningar. Många står långt från arbetsmarknaden, och de står allt längre från den. Därför har jag ställt denna interpellation. Statminister har gett i uppdrag att få fram 30 000 enkla jobb. I tidigare debatter har det kommit splittrade uppgifter. Såväl arbetsmarknadsministern som ett antal socialdemokratiska riksdagsledamöter har haft lite olika synpunkter. Konklusionen är att arbetsmarknadsministern varit något mer positiv till enkla jobb än vad hennes kollegor i riksdag förefallit vara. Jag har även läst intervjuer där näringsministern har uttalat sig i frågan på ett sätt som jag tyckte var bra. har representanter för det socialdemokratiska fackförbundet uttalat sig mycket negativt om enkla jobb. De vill inte ha enkla jobb. Frågan är vad kommer att göra för att jobben ska bli av. Vad kommer regeringen att göra för att de enkla jobben ska komma till stånd? Jag kan redan nu säga att jag inte tycker att vi bara ska ha enkla jobb. En moderatledd regering skulle inte sänka lönerna – så har vi betat av det. Det ser inte likadant ut överallt i . Vi har många invånare med olika bakgrund, olika utbildning och olika förutsättningar. Vi behöver satsningar på spetskompetens och spetsutbildningar. Vi behöver utbildningar inom hantverksyrken. Men vi behöver också enkla jobb med låga krav på kvalifikation för alla dem som befinner sig långt utanför arbetsmarknaden och som har fått låga eller kanske till och med inga utbildningsinsatser tidigare. Vi har givetvis ett antal personer som står långt från arbetsmarknaden och som är födda och uppvuxna här i , men vi har också en stor andel som anländer. Många av dem har höga kvalifikationer och har haft jobb som kräver lång utbildning. Vi måste bli bättre på att ta detta till vara. Men vi vet också att det finns en stor andel med låg eller ingen utbildning. För vissa av dem behövs utbildningsinsatser, men för andra behövs enkla jobb. Hur ska regering få dessa enkla jobb att bli verklighet? Vad är regeringens plan? Är det , och som bestämmer, eller är det LO och som bestämmer? 50 Närings- och innovationsminister (S): När det gäller nöjdhet är allt relativt, eller hur? Vi är ganska nöjda med att vi har bra drag på svensk arbetsmarknad och att vi lyckas bra med vår jobbpolitik med nu 120 000 fler jobb. Sysselsättningen är den högsta i EU. Dessutom faller arbetslösheten kraftigt på hela arbetsmarknaden. Framför allt är det glädjande att ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Det har vi lyckats med genom att delvis göra om den politik som den förra regeringen de facto bedrev. Den hade inte samma effekt. Jag kan förstå att den förra regeringen inte var särskilt nöjd med sitt resultat, eftersom arbetslösheten bland ungdomar ökade. Långtidsarbetslösheten minskade inte, utan ökade. Detta arv har vi att förvalta. Det försöker vi göra genom att bedriva en politik för i första hand fler jobb generellt i ekonomin. Vi vet att det betyder oerhört mycket för människor att det finns ett tryck i svensk ekonomi, för då skapas många nya jobb. Det skapar alla typer av nya jobb: jobb för ingenjörer, professorer och doktorer men även för städare, restaurangbiträden, undersköterskor och snickare. Det skapas alltså jobb i hela ekonomin när man bedriver en bra ekonomisk politik. drevs den mycket av exporten medan den drivs av ökade investeringar, inte minst i ökat bostadsbyggande. Detta är den övergripande bilden av svensk ekonomi och våra vägval att faktiskt göra satsningar på investeringar. Vi vet att det driver svensk ekonomi. Vad gäller den sista kommentaren om den övergripande diskussionen borde fundera och reflektera över det rådande konjunkturläget. Vi ser en bristsituation på arbetsmarknaden när det gäller matchning, bostadsbyggande och infrastruktur. Vilken tillväxtpolitik är i det läget smartast? Är det att investera i ökat utbildningsutbud, ökat bostadsbyggande och ökade infrastruktursatsningar för att behålla och utveckla tillväxten i ? Eller är det som vanligt: kokar ned sina budgetförslag till skattesänkningar som har visat sig vara ganska verkningslösa? Dessa kostar mycket men ger liten effekt på arbetslösheten. Vi har gjort detta skifte, och jag kan förstå att är besvikna över det. Låt mig gå över till frågan om de enklare vägarna in på arbetsmarknaden. Det har kommit många människor till – 80 000 och 160 000 – och då måste vi erkänna att vi faktiskt har en annorlunda situation. Många har kommit till vårt land. Det ställer krav på oss på nytänkande och nya insatser. Det ställer krav på alla partier att driva på. Som själv säger är ju alla som kommit till inte likadana. Det finns de med hög utbildning, där matchning, validering och en snabb väg in på arbetsmarknaden är prioriterat. Det finns de med medelgod utbildning, som med rätt praktikplatser och rätt kompletterande utbildning snabbt kan komma in på arbetsmarknaden. Det finns även en grupp som har väldigt låg utbildning eller nästan ingen alls. Där måste man göra nya insatser. I den budget vi nu har presenterat finns tre insatser som jag tycker berör denna grupp. Den första är en utvidgning av RUT-systemet, vilket vi kom överens om med de borgerliga partierna. Den andra är extratjänsterna i välfärden, som vi nu justerar och ändrar inriktning på. Detta gör att vi kommer att kunna ta in människor i förskolor, skolor och äldreomsorg för att avlasta befintlig personal men också utveckla kvaliteten. Det tredje området är de moderna statliga beredskapsjobben. Vi har inventerat vad som egentligen inte görs men som skulle behöva göras på de statliga myndigheterna. Där gör vi en extra insats för enklare administrationsjobb, digitalisering och annat. 51 (M): Tack, ministern! Att det konjunkturmässigt går bra för hoppas jag att alla partier, riksdagsledamöter och ministrar tycker är positivt. Men man ska nog vara ödmjuk i den politiska debatten. Vi får höra regeringens företrädare säga att allt som hände före , alltså före valet, gick åt fel håll och att det därefter har gått i det närmaste perfekt. Det gäller alltifrån jobb till byggnation. Jag är ganska övertygad om att för en stor majoritet av de bostäder som byggs började planarbetet långt före valet . Många av de reformer som gjordes för fler jobb gjordes . Jag tror inte att det är vare sig en eller en . Det klagas mycket på Alliansens skattesänkningar. De stora skattesänkningarna från Alliansen var jobbskatteavdragen, som gav den som arbetade med låg inkomst eller medelinkomst ungefär en månadslön mer i plånboken . Det spelade roll. Men det var också en insats som bidrog till att skapa fler jobb. Den var så bra att regeringen faktiskt har insett att man måste ”köpa” den. Man avskaffar den inte. Man behåller alltså alliansregeringens stora jobbreform, jobbskatteavdraget, för man vet att det blir ännu mer negativa effekter på jobbfronten annars. Det är också bra att sjösätter Alliansens och matchningsanställningar. Det tror jag kan vara en del av lösningen på problemet med arbetslösheten. Jag sa tidigare att det går bra för . Det går bra för många företag. Det går bra för väldigt många på arbetsmarknaden. Men det går inte bra för dem som står långt från arbetsmarknaden. Och de som står långt från arbetsmarknaden är de som är mest betjänta av de enkla jobben. Då säger jag inte att de inte ska erbjudas utbildning. Det är klart att vi även ska erbjuda utbildning. Man kan göra två saker, eller tre. Det pratades mycket om traineejobben i valrörelsen. Socialdemokraterna, som sitter i regeringsställning, lovade att det skulle bli 32 000 traineejobb och 20 000 extratjänster. Än så länge har 179 av de 32 000 traineejobben kommit. Jag bor och verkar i . Där har två enskilda medborgare fått regeringens utlovade traineejobb. De löser alltså inte utmaningen med dem som står allra längst från arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten sjunker, men den sjunker inte bland dem som står långt från arbetsmarknaden, och det är där insatserna behövs. Alliansregeringens nystartsjobb gav första året de var sjösatta fler jobb än regeringens samlade insatser har gjort. Det var bra att tog upp RUT-avdraget. I migrationsöverenskommelsen lyckades Alliansen få fram att vi skulle bredda det av regeringen försvagade RUT-avdraget, där man halverat beloppet. Vi föreslår nu en tredubbling av regeringens förslag för RUT-avdraget till 75 000. RUT-avdraget skapade nya jobb, gjorde svarta jobb vita och var en ingång till arbetsmarknaden för många av dem som stått långt från arbetsmarknaden. Dessutom var det en stor och viktig insats för ett ökat kvinnligt företagande. Jag undrar fortsatt vad som ska göras för att de enkla jobben ska bli fler. 52 Närings- och innovationsminister (S): Vi börjar med traineejobben. Det är lite vid sidan av. Traineejobben var verkligen inte bara enkla jobb utan förutsatte att ungdomarna hade gymnasieutbildning. Det är inte ungdomar som har gymnasieutbildning som har det svårt på arbetsmarknaden . Arbetslösheten störtdyker bland ungdomar med gymnasieutbildning. Traineejobben var en riktad åtgärd för att hantera ett akut problem som hade under den borgerliga regeringen, nämligen att arbetslösheten bland ungdomar steg lavinartat, vilket resulterade i att fick EU-stöd för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, något som vi aldrig fått förut. har vi en sådan utveckling på svensk arbetsmarknad att vi de facto inte behöver insatsen traineejobb för ungdomar. Ska vi då genomföra den ändå, tycker ? Är det smart politik? Eller bör man rikta insatserna dit där vi har stora problem, till exempel genom extratjänsterna i välfärden, som fortsätter att raljera över? Jag förstår inte: Varför skulle vi inte göra en insats nu för att avlasta för den offentliganställda personalen i äldreomsorg, skolor och förskolor, som ofta känner att deras vardag är väldigt pressad? Man skulle kunna få in en person som avlastar med de enklare arbetsuppgifterna för att ge mer tid för omvårdnad och mer tid med barnen. Det är väl smartare att de här människorna kommer in och gör de här enklare arbetsuppgifterna i välfärden än att de fortsätter att gå arbetslösa? Jag tycker att det är en smart politik. Det är en av de stora satsningarna i vår budget, men fortsätter att raljera över den. Det är oklokt. Jag tycker att vi ska ta den här chansen att både stärka välfärden och ge människor vettiga arbetsuppgifter. Jag tycker att logik haltar. Åter blir det tydligt att ni alltid väljer skattesänkningar före investeringar. Jag menar att det är fel ekonomisk politik i ett läge där vi har matchningsproblematik på arbetsmarknaden, bostadsbrist och stora problem med infrastrukturen. Då borde investeringar gå före. Jag vill återgå till diskussionen om de enkla jobben. Det finns de som vill använda flyktingsituationen för att göra någonting annat med . Flera av de borgerliga partierna har de facto krävt att staten eller regeringen via aktiva beslut ska påverka hur arbetsmarknaden fungerar och pressa lönenivåer i . Man använder ”enkla jobb” som en synonym för jobb med ännu lägre lön. Jag skulle vilja fråga : ni att vi ska pressa löner i ? Är det rätt väg att gå? Det handlar inte bara om att de nyanlända som kommit till skulle få lägre lön, utan det finns också en ganska uppenbar smittoeffekt. Om man från politiskt håll driver fram en utveckling som pressar ned lönerna för vissa grupper kommer det att pressa lönerna även för andra grupper. Det här är ett väldigt viktigt besked att få. Vi har för vår del varit väldigt tydliga. Vi jobbar gärna kreativt, till exempel med matchningsanställningar, som är ett förslag som vi kan bråka om vem som var först med, eftersom det genomfördes i under socialdemokratiskt styre och utreddes av . Det handlar om hur man skulle kunna använda matchningar bättre mot privata företag för att privata företag ska ta in mer folk från arbetslöshet in på arbetsmarknaden. Jag tycker att vi ska vara kreativa. Vi ska tänka nytt. Men vi ska vara väldigt tydliga med att vi försvarar den svenska arbetsmarknadsmodellen. Den svenska modellen kommer att försvaras och utvecklas. Den kommer inte att avvecklas under en socialdemokratiskt ledd regering. 53 (M): Som jag sa i inledningen kommer en moderatledd regering inte att sänka lönerna. Det kan vara bra att höra för den som lyssnar på debatten. Vi har däremot en lång rad förslag för hur jobben ska bli fler, för hur vi ska se till att den som står långt från arbetsmarknaden ska komma in på arbetsmarknaden och för hur man ska kunna få riktiga jobb. Vi föreslår första-jobbet-anställningar. Vi har lärlingsanställningar. Förvisso innebär de en lägre ingångslön, men man ska också få behålla de första man tjänar utan att betala skatt. Det är tidsbegränsade, tillfälliga anställningar. Jag förstår inte varför det här ska vara så svårt. I byggbranschen och andra branscher har vi i grunden lärlingssystem. Man går en utbildning, och därefter får man kvalificera in sig tills man kommer upp i full lön. De facto pratades det mycket om traineejobb. Det är regeringen som tror på dem. Vi trodde aldrig på dem. De facto lovade ni 32 000 traineejobb. Det har blivit 179. Och jag lovar: Även om arbetslösheten har gått ned finns det långt mer än 179 personer i och två i som skulle kunna vara aktuella. Det var ju så att man tog bort andra delar för att göra det här. Man skulle avskaffa sysselsättningsfasen, och där gjorde man extratjänsterna. Men man har dragit ned på sysselsättningsfasen långt mer än vad man har skapat extratjänster. Och det är inte så att de personerna har kommit i arbete. Vi har många konkreta förslag. Vi gjorde många konkreta delar och har nya konkreta delar. Vi är gärna med och jobbar med dem. Men regeringens förslag leder till färre arbetstillfällen, även enligt regeringens egna mätningar. RUT-avdraget är ett exempel; man försämrade det tydligt. Men Alliansen tvingade i en överenskommelse åtminstone fram att man breddar det. 54 Närings- och innovationsminister (S): Det här är nog inte sista gången som vi talar om jobben och utvecklingen på svensk arbetsmarknad. Jag ser fram emot fortsatta debatter. Det övergripande måste vara att vi skapar en ekonomisk utveckling som leder till att vi i fortsättningen har många fler jobb i svensk ekonomi. Vi ser en sådan utveckling . Det blir inte enklare att hantera människor som har kommit till om vi inte har en stark jobbtillväxt generellt i . Därför är det så otroligt viktigt att jobba med en investeringsledd tillväxt som fortsätter att ha fokus på att skapa nya jobb i . Regeringen är i den senaste budgeten väldigt tydlig med att vi tar flera steg framåt när det gäller extratjänsterna och RUT-avdraget, som nämndes, men också när det gäller hur vi kan jobba med moderna beredskapsjobb för att ge människor bättre förutsättningar att få arbetslivserfarenhet och dessutom utföra en del arbetsuppgifter som inte blir gjorda. Det är det perspektivet, med lite klurighet, nyfikenhet och kreativitet, som vi behöver , för vi kan inte göra precis som vi har gjort tidigare. Vi måste tänka ännu mer, och vi kommer att komma med fler förslag på det här området. Matchningsanställningar skulle kunna vara ett spännande förslag som bidrar till att fler, inte minst små och medelstora företag, vågar och vill ta in också nyanlända för att utveckla sin verksamhet men också för att ge människor som har kommit till chansen. Vi fortsätter alltså gärna att jobba på det här, men återigen vill jag säga väldigt tydligt: Den vice statsministern i den förra regeringen säger att hans parti kommer att gå till val på att sänka löner i , och även flera av de andra borgerliga partierna har med det. skiljer sig i sitt förslag om lärlingssystem från hur vi har ordnat lärlingssystem på annan arbetsmarknad, där det finns avtal i grunden. vill i stället gå in från och bestämma hur anställnings- och avtalsformer ska se ut. Det är ett nytt sätt att egentligen runda arbetsmarknadens parter och slå mot den svenska modellen. Jag tror att det är oklokt. Jag tror att vi ska utveckla den svenska modellen, inte avveckla den. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2016/17:14 om Kemikalieinspektionen, växtskyddsmedlen och generationsmålet 55 Miljöminister (MP): har frågat mig på vilket sätt jag är beredd att agera för att säkerställa att inte svenska myndigheter gör en annan tolkning av de gemensamma regelverken än i andra EU-länder, vilket bidrar till miljöpåverkan i andra länder i kontrast med generationsmålet. ställde identiska eller liknande frågor under det förra riksdagsåret, till exempel i interpellation 2015/16:689 som jag besvarade och i riksdagsfrågorna 2015/1477 och 2015/1479 som jag besvarade . I sammanfattning har jag i mina svar förklarat att prövningen av växtskyddsmedel i styrs av en EU-förordning, att ett växtskyddsmedel bara får godkännas om medlet inte har några skadliga hälso- eller miljöeffekter samt att de nationella behöriga myndigheternas beslut kan överklagas till domstol. Den som har fått ett avslag på en ansökan kan på så sätt få en prövning av om den behöriga myndighetens beslut varit korrekt i förhållande till gällande rätt.