prot · H309120 · 2016-06-15 00:00:00 — Därför är det mer än välkommet att antog det internationella vapenhandelsfördraget. Målet med fördraget är att åstadkomma strängast möjliga gemensamma internationella normer för att reglera eller förbättra regleringen av den internationella handeln med konventionella vapen samt att förebygga och utrota den olagliga handeln med konventionella vapen och förhindra deras spridning. Vapenhandelsfördraget slår fast ett förbud mot export där vapnen som exporteras riskerar att användas till folkmord, krigsförbrytelser, organiserad kriminalitet eller terrorhandlingar. Strategisk export-kontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden är ett av de 130 länder som hade undertecknat fördraget och ett av de 80 länder som hade ratificerat det. bidrog till arbetet med fördragets genomförande genom att samordna det internationella arbetet med utarbetandet av rapporteringsmallar för fördraget. Regeringen fäster stor vikt vid en bred anslutning till och ett effektivt genomförande av vapenhandelsfördraget. Regeringen har även i fortsättningen för avsikt att delta aktivt i arbetet med att förverkliga fördragets målsättningar och bidrog för till den FN-fond som inrättats för samarbete om vapenreglering, bland annat för projekt till stöd för genomförande av vapenhandelsfördraget. Det är välkommet och viktigt att deltar i arbetet för att få fler länder att underteckna fördraget. Att få länder som , , , , och att ansluta sig till vapenhandelsfördraget är av största vikt. Den okontrollerade vapenhandeln är ett direkt hot mot människors säkerhet och frihet. Ett globalt och juridiskt bindande fördrag som världsomspännande stärker kontrollen av handeln med konventionella vapen är en effektiv väg att komma till rätta med den gränsöverskridande illegala vapenhandel som på många håll i världen föder väpnat våld och väpnade konflikter som leder till instabilitet på regional eller nationell nivå samt orsakar ett omfattande humanitärt lidande och försvårar eller kullkastar ekonomisk utveckling. Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag att lägga regeringens skrivelse till handlingarna och avslå motionerna. 201 HANS (V) replik: beskrev det besked som regeringen har gett, nämligen att man avser att presentera ett förslag till ny lagstiftning om svensk vapenexport. Det finns två stora problem med detta. Det första är att det då har gått uppdrog åt den tidigare regeringen att ta fram ett sådant lagförslag. Det andra är att vi redan har sett att den här processen gång på gång försenats och skjutits upp. Risken är väl överhängande att det sker igen. Det här ansvaret vilar på både nuvarande och tidigare regering. Både den nuvarande och den tidigare regeringen har på andra områden snabbutrett frågor och snabbt kunnat få ny lagstiftning på plats, även när det har varit komplicerade frågor som har handlat om rättssäkerhet, mänskliga rättigheter eller människors grundläggande ekonomiska trygghet. Då har man kunnat röra sig i racerfart. Men när det gäller regleringen av vapenexporten finns det glaciärer som rör sig snabbare än den nuvarande och den tidigare regeringen. Jag vill få det fört till protokollet. Men jag vill ställa en annan fråga till . antog en resolution där man krävde ett vapenembargo mot . Man krävde att EU skulle agera på unionsnivå och uppmanade medlemsstaterna att införa ett vapenembargo. Som jag beskrev i mitt anförande har redan gjort detta. När man röstade i valde alla socialdemokrater och miljöpartister som närvarade att rösta för resolutionen. Jag förutsätter därför att det är Socialdemokraternas och politik att medlemsstaterna i EU ska genomföra nationella vapenembargon mot . Strategisk export-kontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Därför skulle jag vilja veta: När inför ett nationellt vapenembargo mot ? Det kan väl inte vara så att det här är någonting ni säger i men sedan glömmer på flygresan hem till ? 202 (S) replik: Som vet tillhör de länder som följer de flesta och kanske det mesta av de beslut som tas i . Har man nu tagit ett sådant här beslut förutsätter jag att det kommer att få återverkningar även på svensk lagstiftning och svensk tillämpning. Jag har ingen anledning att tro att det skulle vara på något annat sätt. Ingen har sagt något annat till mig. Mer information än så kan jag inte ge i den sakfrågan. 203 HANS (V) replik: Då väntar vi med stor spänning på att regeringen ska återkomma med ett förslag på vapenembargo mot . kommer i så fall med glädje att rösta för ett sådant förslag. Men jag blir också lite konfunderad, för det finns möjlighet att fatta beslut om ett sådant vapenembargo vid dagens votering, om vi hinner debattera färdigt . har väckt en sådan motion i , och vi behandlar ett sådant yrkande, men Socialdemokraterna och har valt att säga nej till det. Varför väljer ni att säga nej till ett tydligt förslag här i riksdag om att införa ett vapenembargo mot ? 204 (S) replik: Det är helt riktigt att vi i utskottsmajoriteten säger nej till detta. Anledningen framgår av detta stycke i betänkandet: ”När det gäller yrkanden om vapenembargo mot vill utskottet i tillägg till ovanstående anföra följande. Enligt krigsmateriellagen får krigsmateriel exporteras endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Enligt regeringens gällande riktlinjer för krigsmaterielexport, som beslutats av , ska () i tillståndsprövningen göra en helhetsbedömning av alla för ärendet betydelsefulla omständigheter med utgångspunkt i nämnda principer. Vidare beaktas i tillståndsprövningen kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och som förbundit sig att följa. Riktlinjerna gör en åtskillnad mellan s.k. ovillkorliga och villkorliga hinder. De ovillkorliga hindren är hinder som förbjuder export. Ett beslut av , av EU eller av om ett vapenembargo är ett ovillkorligt hinder mot svensk krigsmaterielexport.” Detta har redan läst. Det är svaret på hans motion. Det han ber mig om och som jag gjort är att jag återupprepar det som vi redan har tagit som beslut. 205 (KD) replik: I förra årets debatt om strategisk exportkontroll kunde vi kanske inte vara så tydliga som vi hade önskat. var inne i sitt slutskede, och vi var alla måna om att resultatet skulle bli så bra som möjligt. Strategisk export-kontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden I samma månad som vår debatt , , presenterade utredningen sina förslag som skulle träda i kraft . får vi tydligen vänta tills 2017. Har regeringen stött på problem? Det kan väl inte vara så att er samarbetspartner håller er tillbaka i detta? 206 (S) replik: Jag vet inte varför. Däremot har jag som jag haft förmånen att vara i denna kammare och i lärt mig att jag hellre väntar eller på att få en bra produkt än att få något som inte vinner gillande. Jag förutsätter att man i det arbete som regeringen håller på med tittar på alla aspekter, exempelvis de som har framförts och kommer att framföras här , för att se till att man har så brett stöd som möjligt för det förslag som sedan komma ska. Om det kommer 2017 i stället är det tråkigt. Men det är bättre än att inte ha gehör. 207 (KD) replik: Det är klart att en utredning där våra partier är representerade och där man fick en gemensam ståndpunkt har ett brett stöd. Det behöver inte tvivla på. Att exporten till så tydligt gått ned är givetvis bra, som vi har kunnat läsa här. Men den nuvarande lagstiftningen som lade grunden för export till finns kvar. Det finns alltså inget hinder mot att nya sluts. Detta borde vara något som upprör . Det upprör i varje fall mig. 208 (S) replik: Jag vet inte om det var en fråga eller ett påstående. Jag kan ändå säga följande. Jag tycker inte att är det bästa landet i världen. Det har inte alltid de bästa åsikterna eller det bästa samhällsskicket. Jag har många åsikter om det som land och som regim. Jag har också en förståelse för att ingångna avtal ska följas. Men har vi redan börjat att ta bort de delar som man var överens om . Därför minskar vårt åtagande gentemot . och jag kan åtminstone vara överens om att det går åt rätt håll. Med hjälp av de saker som har föreslagits i utredningen kommer vi, när de är fullt genomförda, att vara i en helt annan situation än när man skrev på avtalet första gången. 209 (L) replik: Jag vill liksom föregående talare verkligen betona vikten av att vi får denna lagstiftning på plats. Det känns lite som att det dröjer. Det är klart att lagstiftningar måste gås igenom och tas fram på ett mycket seriöst sätt. Men vi kan konstatera att vi var väldigt eniga på den här fronten. Frågan har masserats i 10, 15 och där parti efter parti successivt har blivit för ett demokratikriterium som Liberalerna och tog ställning för mycket . Strategisk export-kontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden sa här att vi ska få en lagstiftning under första halvan av 2017. Jag vill följa upp det som , och andra lyfte fram tidigare. Det är frågan om ett vapenembargo mot väldigt tydliga diktaturer som . Kan du redan nu försäkra oss att det kommer att finnas tydligt så att vi inte ska få dessa så kallade luckor som fanns i det förslag som lades fram? Det är min första fråga. Min andra fråga gäller en problematik som finns i det förslag som har lagts fram. Det handlar om att skärpningen av krigsmateriellagen kan påverka exempelvis det stora globala ansvar som demokratier som tar . Det är ett land som är involverat i konflikter på väldigt många olika sätt därför att det tar ett ansvar när resten av världen sviker i kampen mot diktaturer, folkmord och annat. Där undrar jag hur du ser på konfliktsituationen. Man hänvisar till att man inte ska kunna sälja vapen i situationer där vi har konflikter eller konfliktrisker. Jag anser att det riskerar att undergräva demokratikriteriet i sig. 210 (S) replik: Jag börjar med luckor. Jag förutsätter att ett av skälen till att man nu fördröjer, om man nu ska använda Alliansens egna ord, införandet av den nya lagstiftningen är att det inte ska finnas några luckor i den kommande lagstiftningen. Det måste ändå vara syftet. Sedan får vi som har förmånen att vara riksdagsledamöter försöka att genomlysa det så gott vi nu kan och titta på det. Var finns eventuella svagheter, om det nu finns några svagheter? Vi får se till att de täpps till innan beslutet fattas i kammaren. Det var den första delen. Den andra delen gäller: Vad kan man göra och inte göra? I sitt anförande talade tidigare om vad som händer i norra och på andra ställen. Jag hade förmånen att på utskottets vägnar vara i just . Vi hör inte direkt till de stridande partierna i den konflikten. Det som vi gör när vi hjälper till att utbilda peshmerga är väldigt betydelsefullt. Många var de personer som tackade oss för att vi var där och bidrog i den situation som råder. Jag tycker inte att man ska undervärdera det som vi ändå håller på med. Det är någonting som också behövs. Vi tar vårt ansvar även i den delen. 211 (L) replik: Det är väldigt bra att är på plats och militärt utbildar peshmerga. Det är jag glad över att vi har funnit en stor enighet om i denna kammare. Men vi liberaler vill mer. Vi tycker att borde kunna göra mer insatser som exempelvis , , , och andra gjort. Vi kan inte bara sitta på sidlinjen utan vi måste också vara lite mer aktiva. När det avslutningsvis gäller demokratikriteriet kommer vi att vara många i denna kommare från olika partier på såväl högerkanten som vänsterkanten och mitten som kommer att följa frågan oerhört nära. Det är väldigt viktigt när vi har fått en enighet om att införa ett demokratikriterium vad gäller vapenexporten efter en så lång kamp, och med så många aktörer inte minst från civilsamhället, Svenska Freds, Amnesty och andra som har kämpat oerhört hårt. Då är det viktigt att demokratikriteriet inte blir ohållbart, otydligt eller oskarpt. Det måste vara ett riktigt demokratikriterium som betyder någonting. 212 (S) replik: Strategisk export-kontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Det är vad jag har sagt. Det är vår roll som riksdagsledamöter oavsett vilket parti vi företräder och oavsett om vi står bakom den nuvarande regeringskonstellationen eller om vi är i opposition. Vi ska se till att varje beslut som fattas i kammaren blir bästa möjliga beslut. Det innebär att vi ska driva på i olika frågor och driva på regeringen för att den ska leverera så bra underlag som det bara går. Jag vill att ni ska göra precis det som nu uttrycker. Det är vad som är avsikten. 213 (MP): Ärade kollegor och ledamöter! Vi bygger inte freden genom en upprustningsspiral. Som FN:s generalsekreterare en gång sa: ”Världen är överbeväpnad, och freden är underfinansierad”. Därför är det viktigt att vår regering för en feministisk utrikespolitik – en politik där fredspolitiken ligger i centrum, och där inte minst genom utrikesminister verkligen visar att är ett fredsdepartement. Därför är det viktigt att vår regering uttalat att vi avser att ansluta oss till det humanitära initiativet för kärnvapennedrustning. Det är också viktigt att vi kunnat gå ut och annonsera att vi ska inrätta en grupp med specialinriktade fredsdiplomater så att återigen kan ligga i framkant vad gäller konfliktlösning i världen. Fredsdiplomaterna är något jag är speciellt stolt över, eftersom jag har drivit den frågan väldigt hårt under . Min politiska baby ska nu bli verklighet. En annan viktig sak är att närmare ska utreda hur vi kan bidra till att en civil fredskår inrättas i EU. Viktigt är också att vår regering har tagit ett tydligt grepp vad gäller arbetet med att implementera politiken för global utveckling, den politik som en enig riksdag antog . Det gäller alltså den politik som säger att samstämmighet ska råda mellan politikområden och att politiken ska dra åt samma håll. Vi ska inte ge med ena handen och sedan ta tillbaka mångdubbelt med den andra handen. Vi ska alltså inte exportera vapen till länder som kan använda dem i repressivt syfte eller i krig. Man skulle kunna säga att denna politik på något sätt legat i träda fram till att vår regering tog ett helhetsgrepp kring implementeringen genom en tydlig organisation i och genom att varje departement nu upprättar handlingsplaner för att implementera den här viktiga politiken. Strategisk export-kontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden En viktig del i att komma till rätta med samstämmighetspolitiken är också den krigsmaterielexportutredning, , som med stor enighet lämnades in . Denna ska behandlas här i kammaren . Även om jag vill vara tydlig med att hade velat gå längre i regleringen av den svenska vapenexporten ser vi ändå att det var en stor vinst att sex partier kunde ställa sig bakom utredningens slutbetänkande, så att nu ska kunna skärpa sin vapenexport ytterligare. Utredningen föreslår flera skärpningar av reglerna för export av krigsmateriel. Det ska bli inskränkningar, skärpt kontroll och bättre insyn. Låt mig peka på tre av de största vinsterna med överenskommelsen, som jag ser på det. För det första: Med en implementering av blir det första landet i världen med att införa ett demokratikriterium vid vapenexport. Detta är ett mycket stort och viktigt steg i rätt riktning, särskilt som är en av världens största vapenexportörer räknat per capita. För det andra: Tröskeln sänks för vad som krävs för att stoppa export i och med utredningens skrivningar om allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter. Det gör att fler människorättsbrott kan falla under de nya bestämmelserna jämfört med det som står om grova kränkningar. Sist men inte minst: När det gäller följdleveranser ska ta hänsyn till den situation som har uppstått i mottagarlandet. Det betyder att om ett land hamnar i krig eller kränker de mänskliga rättigheterna ska man kunna stoppa följdleveranserna. Någon sådan reglering finns inte , och det är också en av anledningarna till att vi ser följdleveranser till bland andra . Den stora fråga som jag vet diskuterades mycket i är den om huruvida försvars- och säkerhetspolitiska intressen ska gå före respekten för mänskliga rättigheter och demokrati. Vad händer när intressena krockar? Jag menar att det är oerhört viktigt att det görs en helhetsbedömning och att regeringen som sittande regering får ta ett tydligt ansvar och förklara och försvara hur man fattar sina beslut. Det är viktigt att frågorna och besluten i dessa sammanhang ses i ett PGU-perspektiv. Efterkontrollen ska skärpas – och detta är viktigt – så att exporterade vapen inte går vidare till ett annat land. Ett intensivt arbete kommer att pågå med propositionsskrivande så att en proposition ska kunna läggas fram för . Det är tydliga linje att svensk krigsmaterielexport ska skärpas. Det är också något som beredningen i en bred överenskommelse biföll. Med detta yrkar jag bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 214 (C): Den krigsmateriellag som gäller innebär förbud mot export av krigsmateriel. Detta förbud kan brytas av försvars- och säkerhetspolitiska intressen förutsatt att det inte strider mot svensk utrikespolitik. Det finns ett antal villkorliga hinder som går igenom vår lagstiftning. Om fattar beslut och om EU eller säger nej gäller det hos oss. Det finns också ett antal ovillkorliga hinder. Strategisk export-kontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Den redovisning som regeringen har gjort och som behandlas i betänkandet pekar på hur hindren och vår export har hanterats. Vi kan se att krigsmaterielexport för strid har ökat medan övrig krigsmaterielexport har minskat. Men, som har sagts tidigare, detta är någonting som ändras beroende på vad som händer. En JAS-export kommer att öka de svenska siffrorna när det gäller exportredovisningar. Med tanke ska jag korta mitt inlägg. Jag noterar bara att allt som detta betänkande rör inte är krigsmateriel. Det finns mycket som är produkter med dubbla användningsområden. De är avsedda för civilt bruk men kan också användas för tillverkning av krigsmateriel. Det är viktigt att titta bakom siffrorna för att se vad det handlar om. har redan berörts. Vi var sex av åtta partier som var eniga om slutsatserna, och vi hoppades att denna enighet skulle leda till vad man sa från när vi – jag satt själv i utredningen – överlämnade betänkandet. Då hette det: Vi ska inte fördröja detta. Vi ska vara snabba med att svara tillbaka mot den enighet som fanns i KEX och presentera en ny lag med skärpningar. har vi haft en remissomgång av utredningen. 105 remiss-instanser har svarat. De var klara . Det har alltså gått i princip tre kvartal , och vi har inte sett något resultat. Jag har lite svårt att se att det ska behöva ta så som , herr talman. Det enda jag har kunnat se och notera är att ansvaret för att skriva propositionen har flyttat från till och . Det är förhoppningsvis inte någon försvårande omständighet, för jag utgår ifrån att mycket har hänt redan tidigare på . Vi ser fram emot en ny lagstiftning när det gäller kriterier, demokrati, mänskliga rättigheter och export i fråga om krig eller konflikter. Vi vill se en översyn av följdleveranser med mer öppenhet och transparens. Även då, herr talman, är det centralt att svensk export av krigsmateriel kommer att ske. Vi behöver nämligen det – det handlar om försvarsintresse. Vår säkerhet kräver det också. Det måste naturligtvis alltid kunna gå före. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna i avvaktan på en ny lagstiftning, som jag hoppas att vi har när vi får nästa skrivelse att behandla. Jag vill också understryka att vi säljer till stater och inte till grupper. Det finns de som vill öppna för att sälja eller överlämna vapen till grupper. Från sida tycker vi inte att det är en väg framåt. Det riskerar bara att öka inre konflikter och strider. Det här är den sista debatten som utrikesutskottet har i kammaren under detta . Tack för bistånd och bra arbete! Jag säger också tack till kollegorna i utrikesutskottet för det gångna riksdagsåret. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Strategisk export-kontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 2 (Åtgärder för att motverka terrorism, diskriminering av kristna samt erkännande av folkmord) 2. res. 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 74 M, 23 MP, 18 C, 18 V, 18 L, 15 KD Frånvarande: 11 S, 10 M, 5 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 1 L, 1 KD, 1 - (M) och (V) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Punkt 1 () 2. res. 1 (M, SD) 120 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 23 MP, 19 C, 19 V, 18 L, 15 KD 1: 76 M, 44 SD Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - Punkt 4 () 2. res. 3 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 23 MP, 19 C, 19 V, 18 L, 15 KD 3: 44 SD Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - Punkt 8 (Somaliland) 2. res. 5 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 75 M, 22 MP, 19 C, 19 V, 18 L, 15 KD 5: 44 SD Frånvarande: 9 S, 9 M, 4 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. TU20 En luftfartsstrategi för Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 76 M, 44 SD, 19 C, 17 L, 15 KD 2: 19 V Avstod: 102 S, 23 MP Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 1 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. KrU11 Förutsättningar för svensk film Punkt 1 (Utredning om filmpolitikens framtid) 2. res. 1 (S, MP) 146 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 M, 44 SD, 19 C, 18 L, 15 KD 1: 104 S, 23 MP, 19 V Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - Punkt 3 (Mål för filmpolitiken) 2. res. 3 (M, C, L, KD) 3. res. 4 (SD) 127 för res. 45 för res. Kammaren biträdde res. (M) meddelade att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 23 MP, 18 V 3: 76 M, 19 C, 18 L, 15 KD Avstod: 44 SD, 1 V Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - Amineh Kakabaveh (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 4 (Handlingsplan för jämställdhet) 2. res. 5 (M, C, L, KD) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 23 MP, 19 V 5: 75 M, 19 C, 18 L, 15 KD Avstod: 44 SD Frånvarande: 9 S, 9 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 5 (Utvärdering av jämställdhets- och mångfaldsmålen) 2. mot. 2015/16:3366 yrk. 2 (V) 18 för mot. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 23 MP, 19 C, 1 V, 18 L, 15 KD Avstod: 44 SD Frånvarande: 9 S, 8 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - Punkt 8 (Utvärdering av den nya filmpolitiken) 2. res. 10 (M, C, L, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 43 SD, 22 MP, 19 V 10: 76 M, 19 C, 18 L, 15 KD Frånvarande: 10 S, 8 M, 5 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 1 L, 1 KD, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande.