prot · H309108 · 2016-05-19 00:00:00 — Det är olämpligt att ge en fribiljett till regeringen att fatta beslut om utbildningar i militära frågor eftersom valet av samarbetspartner för de här övningarna intimt hänger samman med säkerhetspolitiska inriktning. Vi kommer att ha en debatt om det här med värdlandsavtalet. Det här är ett led, ett steg in i värdlandsavtalet som knyter oss ännu fastare till det här. Den säkerhetspolitiska konsekvensen av detta har ni inte analyserat. Ni bryr er inte om det, eller så förstår ni det inte. Det är vår uppfattning. Det är alldeles uppenbart att de här övningarna kommer att ske i huvudsak tillsammans med Natoförband. Vi har lagt fram ett alternativ till lagtext. I den lagtexten skriver vi exempelvis så här, och jag läser innantill så att det blir helt rätt: ”Regeringen får även sända en väpnad styrka utomlands för att delta i utbildning inom ramen för militärt samarbete med försvarsmakt.” Jag har själv övat där med våra krigsförband. Det har vi gjort förut, så det är inga nyheter. Men vi övade inte själva och inte när som helst på regeringens initiativ, utan det var ju lång planläggning för övningar, precis som sker . Så är det, och dessa övningar var väldigt uppskattade då såväl av de finska som de svenska förbanden. Dessutom pågår det nu ett närmande mellan och som ni alla här tycker är bra. Ni ser ju också vägen fram. Ni har aldrig protesterat eller sagt något annat på de möten vi har. Detta kan mynna ut i ett freds-, kris- eller icke fredstida samarbete. Det är jättebra. Mynnar det ut i ett försvarsförbund med är det alldeles utmärkt. Ett starkt svenskt försvar, gärna i förbund med , kommer att stabilisera det säkerhetspolitiska läget i vår del av betydligt mer än vad ni någonsin kan komma fram till med det här förslaget. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands Grunden för den här breda försvarspolitiska inriktningen, skriver ni också, är den solidariska säkerhetspolitiken och solidaritetsförklaringen. Hur går det då ihop? Det finns i den här församlingen partier som vill gå i krig med en angripare som går till exempel mot . Vid ett intrång i ska vi förklara denna angripare krig. Är det så? Förmodligen har man inte tänkt så. Analysen saknas ju. Men om vi skickar en soldat till förklarar vi ju det land som angriper krig. Hur tänker ni när ni kommer med sådana förslag? Solidaritetsförklaringen ska omfatta allting, men den ska inte vara någon garant för att väpnad trupp från ska gå in och hjälpa ett Natoland att föra krig mot en angripare. Då är vi i krig. Dagen efter smäller det i . Jag saknar naturligtvis en analys av konsekvenserna. Man pratar om en operativ förmåga. detta den operativa förmågan? Ja, det är klart att det gör. I vissa stycken gör det det, fru talman. Om vi övar med flyg och andra delar höjer det den operativa förmågan, men då i samarbete med dessa länder. Vart tar ingenjörsförbanden vägen? Vart tar 2:s personal vägen? Hur ska dessa utmärkta förband öva? Vi ska öva i , bygga upp civilförsvaret och öva detta. Det är det som är det verkliga problemet i – att vi har åsidosatt civilförsvaret. Bygg upp detta och öva tillsammans nu! Där ska vi kraftsamla. Jag nöjer mig med detta, fru talman, och avslutar med att säga som jag har sagt nu: och Nato är våra vänner. Men är ingen fiende till oss. 32 (M) replik: Jag undrar, , om ni sverigedemokrater fortfarande lever kvar , eller var finns ni någonstans? Jag blir väldigt fundersam när står och säger att inte är vår fiende. Vad anser och om annektering av och det aggressiva beteendet mot speciellt östra ? Sedan säger att i huvudsak kommer de här övningarna att ske med Natoförband. Men vilka hade tänkt att vi ska öva med? , säger man, och det gör vi ju . Hade ni tänkt att vi ska öva med ryska förband, eller vad är tanken? Jag känner att vi har ett aggressivt . Det vill inte se, och det kan jag ju förstå med tanke på hur agerar i , där de är otroligt Putinvänliga. Jag är ledsen, men när det gäller en försvarsallians med är vi tyvärr inte tillräckligt starka bara vi två ihop. Vi behöver mer bakom oss när vi nu har detta aggressiva land i öster. Jag blir lite orolig. Var ligger solidaritet med våra baltiska stater när man säger att vi med en solidaritetsförklaring skulle vara tvungna att hjälpa om det händer något? Givetvis ska vi göra det! Det är väl ingenting att fundera på. , och har ett väldigt utsatt läge. Vi hörde vad utrikesministern sa: Man ansåg att man hade lämnat vänligt utan att göra något militärt ingrepp. Det är ruggigt att höra! 33 (SD) replik: Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands Jag svarar i två omgångar eftersom det var många frågor. Jag ska försöka förklara. Jag börjar med . Vi sverigedemokrater säger att ska hjälpa , men vi säger att vi inte går i krig för . Vi vill inte skicka trupp till om landet skulle bli angripet av någon stormakt eller någon annan. Men det vill ni göra. Ni vill förklara den angriparen krig. Det är totalt fel. har alltid gjort en lika felaktig analys vad gäller den säkerhetspolitiska situationen. Ni har raserat försvaret. Ni bryter sönder systemen. Ni kallar Försvarsmakten för särintresse. ger ni sken av att ni har velat ha en annan inriktning. Er analysförmåga är av noll värde i ögon. vill ni bygga ett nytt förtroende. Här är det över huvud taget en avsaknad av analys av konsekvenserna. Sedan var det frågan om Natoförband. Det finns inga andra. Det är i huvudsak fråga om Natoförband. Men är inget Natoförband. Vilken typ av övningar har ni tänkt er? Det vet ni inte. Det är fråga om alla slags övningar – en svepande formulering. Vilken säkerhetspolitisk signal skickar det ut till andra? Det har ni inte analyserat. Ökar eller minskar den typen av övningar spänningarna i vår del av ? De ökar spänningarna. Är det vad ni vill? Det tror jag inte. Sedan är det EU. Jag tar den frågan i nästa replikskifte. Jag tar i stället upp frågan om aggression. Vi har pratat om att den är regelvidrig. Den bryter mot alla förpliktelser och bestämmelser. Där har vi varit tydliga även i kammaren. Lyssna på vad vi säger, så slipper ställa frågan igen. 34 (M) replik: säger att det är säkerhetspolitiskt dåligt att öva med andra länder, framför allt Natoländer. Det är bara som är okej. Han säger att det sänder dåliga signaler och spär på osäkerheten. Jag vill säga att det som spär på osäkerheten är aggressiva beteende. Det är totala brist på respekt för andra länders territorium och totala brist på respekt för säkerhet i när man flyger nära passagerarflygplan utan att använda transponder, flyger provocerande nära amerikanska fartyg och flyger provocerande nära våra signalflygplan som spär på den säkerhetspolitiska oron – inte att övar med andra länder. Med det synsättet måste man på något sätt utgå från att det är som har rätt och resten av världen som har fel. finns inne i . Det är av en anledning, nämligen att skapa ännu mer oro. Vi ska inte tro att gör så för det syriska folkets skull. Jag blir mycket orolig. Jag sa att lever . Ni lever i en konstig syn. Ni måste gå ännu längre tillbaka eftersom ni anser att är vår vän. är tyvärr inte vår vän. Däremot finns det människor bland det ryska folket som helt klart är våra vänner, men är absolut inte vår vän. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands Säg inte att det här spär på och gör det säkerhetspolitiska läget sämre. Det är inte vi som gör att det blir sämre, utan det är . 35 (SD) replik: Gjorde ryssarna det för folket? Gjorde Nato det? var med i Libyeninsatsen. Gjorde vi det för det libyska folket? Försåg vi rebellgrupperna med vapen, som tycker är bra, som hamnade hos IS, för folk? Jag tänker på medverkan i – inte första gången, när jag var med, utan . Gjorde man det för folk? Du saknar totalt en verklighetsuppfattning – enligt min uppfattning – och har en total avsaknad av analysförmåga, . Du har raserat det svenska försvaret. Du har försatt oss i den här situationen. Du anser att jag har fel i fråga om säkerhetspolitiken. Jag påminner om att jag inte sa att ryssarna är våra vänner. Jag sa att Nato är en vän till oss men att inte är vår fiende. Försök att komma ihåg det! Det är skillnad. Sedan var det EU-frågan. I EU-debatten bakar man in kritik mot . Lyssna , så får du höra hur det egentligen låg till! Det var många punkter som bakades in, och sedan blev det ett paket. I paketet fanns kritik mot , men det fanns också många andra frågor där vi inte delade uppfattningen. Paketets helhet innehöll fler nackdelar än fördelar. Därför sa vi nej till paketet. Då plockar du ut att vi inte kritiserar – och glömmer paketet som innehåller anslutning av fler EU-länder och så vidare. Den retoriken går vi inte på längre. Jag anser fortfarande att den säkerhetspolitiska situationen försämras med er politik. (forts. § 7) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Frågor besvaras av finansminister , utrikesminister , kultur- och demokratiminister och statsrådet . Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 37 (M): Jag har en fråga till finansministern. går drygt 4 ½ miljon människor till jobbet, men fler vill göra det. Alla behöver bidra för att göra rätt för sig efter sin förmåga. De allra flesta vill också det men får inte chansen . På läktaren sitter delar av framtid – unga studerande som drömmer om sitt första jobb. Jag har samtalat med dem , och de har många idéer. Men de ser också en annan del av . Ungefär 1 miljon människor kommer att hamna i utanförskap . Dessa sociologistuderande har i sin forskning försökt binda samman orosfaktorer som att var fjärde äldre människa dör ensam och att vi har hög ungdomsarbetslöshet. De vill skapa aktiviteter för de äldre som motprestation mot att unga får till exempel aktivitets- eller försörjningsstöd. Det skulle både ge jobb åt unga och förbättra äldres hälsa. Vad vill regeringen och finansministern göra för att fler unga snabbare ska komma i jobb och för att sänka fler trösklar och kraftfullt minska utanförskapet? 38 Finansminister (S): Ingen ung människa i ska behöva börja sitt vuxna liv med långa perioder av arbetslöshet. Det är inte acceptabelt. Därför vill regeringen se en 90-dagarsgaranti som innebär att ingen ung människa ska gå arbetslös . Därför har regeringen infört utbildningskontrakt som går till de ungdomar som har högst risk för arbetslöshet, nämligen de som inte har fullständig gymnasieutbildning. Dessa ungdomar ska kunna kombinera arbete och utbildning för att både bli klara med sin gymnasieutbildning och få arbetslivserfarenhet med sig i bagaget. För dem som har gymnasieutbildning vill vi se traineejobb i välfärden, där man ska kunna kombinera yrkesutbildning med att arbeta i välfärden. På så sätt får även de ungdomarna med sig en relevant yrkesutbildning och arbetslivserfarenhet. Det är två konkreta åtgärder som den här regeringen vidtar. Vi tycker att det är viktigt att ungdomar får möjlighet att starta sitt vuxna liv inte i arbetslöshet utan i arbete. 39 (M): Det är viktigt att regeringens besked inte förblir bara vackra ord. Dessa människor upplever ett växande utanförskap där unga ställs utanför. Regeringen får kritik från , från och även från . När kommer regeringen att ta den här kritiken till sig för att tydligt lägga fram åtgärder som ger konkreta förbättringar för unga människor så att utanförskapet minskar, inte ökar? 40 Finansminister (S): Med den politik som regeringen för ser vi att arbetslösheten bland ungdomar minskar. Det är faktiskt den del av arbetslösheten som minskar allra snabbast, så uppenbarligen har regeringens konkreta åtgärder haft effekt. Vi sätter oss naturligtvis inte och är nöjda med hur situationen är , utan vi kommer att fortsätta arbeta för att fler ungdomar ska få möjlighet att komma i arbete. Regeringen kommer aldrig att ge upp om arbetslösheten. Regeringens och FN:s arbete mot övergrepp i och 41 (KD): Efter Förintelsen sa världen: Aldrig mer! Men det har kunnat hända igen, och det händer just nu på grund av att det saknas politisk vilja. I och pågår en ofattbar utrensning av utpekade människor med det uttalade målet att utplåna grupper från regionen. Yazidiska kvinnor säljs som sexslavar. Kristna får sina hus märkta med det arabiska tecknet för för att man ska kunna mörda dem. Hbtq-personer kastas kallblodigt ut från hustak. Det är ett svek att inte vill benämna det som sker som ett folkmord utan skjuter frågan ifrån sig. Därför vill jag ställa frågan till utrikesminister : Vad gör regeringen för att säkerhetsrådet ska visa politisk vilja och för att de som gör sig skyldiga till folkmord ska ställas inför internationell rätt? 42 Utrikesminister (S): Tack för frågan, ! Det här är en av de allra viktigaste uppgifterna vi har just . Vi arbetar politiskt för att få lösningar i både och . Vi arbetar humanitärt; vi är som känt det femte största landet i världen när det gäller humanitärt bistånd. Vi gör också militära insatser för att se till att ändra på situationen i framför allt och . Förföljelserna av olika minoritetsgrupper eller kristna grupper är absolut inte acceptabla. som alliansregeringen fanns använde inte heller ni ordet folkmord eftersom det är en juridisk och rättslig term som det är för domstolarna att använda. Men ordet kommer till oss därför att vi ibland inte har tillräckligt många ord för att beskriva det fasansfulla som sker i termer av övergrepp. Det finns ingen hierarki bland de begrepp som betecknar den här sortens krigsbrott. Därför är handling det viktigaste, och vi fortsätter att handla. 43 (KD): Vi politiker får aldrig gömma oss bakom juridiska teknikaliteter. Utan politisk handlingskraft sker ingen juridisk prövning. Internationella rättsliga instanser kan inte göra mer än vad deras medlemsstater och FN visar i vilja och handling. Också den humanitära rätten är helt satt ur spel i . Sjukhus och flyktingläger bombas medvetet på ett sätt som världen inte har sett. måste stå upp för att folkrätten inte bara värnas. Den ska betyda något. Blir detta en prioritering om får platsen i säkerhetsrådet? 44 Utrikesminister (S): Det är redan en prioritering. Vi har ständigt verkat för detta. Vi gör det genom EU, och vi har förstås begärt att även säkerhetsrådet ska agera och lyfta de här frågorna till . Gör inte heller den här frågan konstigare genom att säga att det bara handlar om rättslig prövning! Det är politiskt agerande som är det viktiga, och det är det vi ägnar oss åt. Det är inte bara en debatt om hur man ska beteckna det. Vi vill ändra situationen på marken för dessa människor och skydda dem bättre. 45 (SD): Min fråga är riktad till finansministern. har det riktats synnerligen allvarlig kritik mot regeringens ekonomiska politik från olika myndigheter. konstaterar följande om regeringen: Man för en synnerligen expansiv politik trots det rådande konjunkturläget. Man uppvisar en betydande avvikelse från överskottsmålet avseende nivån på det finansiella sparandet. Man har över huvud taget ingen plan eller ens princip för att uppnå överskott ens på . Man har manipulerat utgiftstaket på ett sätt som riskerar att allvarligt skada trovärdigheten för det. Det finns en parlamentarisk kommitté som utreder frågan om överskottsmålet. På vilket sätt tycker finansministern att det är lämpligt att ensidigt avskaffa detta mål innan kommittén ens har färdigställt sitt slutbetänkande? 46 Finansminister (S): När vi tog över regeringsmakten ärvde vi de största underskott vi haft i statsfinanserna sedan budgetsaneringen. Detta på grund av att man hade fortsatt att låna till stora skattesänkningar trots att vi var i en uppåtgående konjunktur. När vi tog över lade vi om finanspolitiken i en stramare riktning, vilket också noterar. Det gjorde att vi lyckades minska underskotten kraftigt. hade vi balans, och vi är på väg mot både överskott och balans . Däremot lyckades vi inte ta klivet hela vägen upp till överskottsmålet i ett svep, utan det tar lite tid. Naturligtvis förlängs något av att vi har fått ökade kostnader för migration, något som tycker att vi ska hantera på precis det sätt som vi har hanterat det på. Den här regeringen för alltså en mycket stram politik. Vi har inte avskaffat överskottsmålet utan går mot överskott. 47 (SD): Minst lika allvarlig kritik riktas mot regeringens skattehöjningar på just arbete. Man räknar ju kallt med en så kallad statisk modell och bortser helt från det som kallas dynamiska förändringar, det vill säga de beteendeförändringar som uppstår när man höjer olika skatter. Rådet skriver: När hänsyn tas till dynamiska effekter leder reformerna inte till någon förstärkning av de offentliga finanserna över huvud taget. Hur i hela friden kan det vara en vettig skattepolitik? 48 Finansminister (S): Det beror helt på hur man bedömer arbetsutbudselasticiteten av olika skatteförändringar. Där kan vi göra olika bedömningar. Där gör regeringen en annan bedömning än . Det är viktigt att vi får in skatter. Därför är jag väldigt förvånad över att i skatteutskottet i har drivit en politik där man vill att ska vara det land i EU som stoppar arbetet mot skatteflykt i EU. Detta ska svenska folket känna till! är ett parti för skattesmitare. 49 (S): Min fråga går till statsrådet . har en stark tillväxt, men arbetsmarknaden här är i hög grad segregerad efter utbildningsnivå, vilket har blivit särskilt tydligt under de senaste årens ekonomiska kriser. En grupp med förhållandevis svag ställning på regionens arbetsmarknad är unga människor. För många unga skulle yrkesutbildningar innebära stora möjligheter till jobb. satsningar på yrkesvuxutbildningar har gett positivt utfall då detta fångar upp personer som står utanför arbetsmarknaden, men trots positiva resultat är det fortsatt lågt söktryck på dessa utbildningar i . Branscherna måste jobba med attraktiviteten, och politiken måste tillföra resurser till dessa utbildningar. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vad vill statsrådet göra för att stärka yrkesutbildningarnas attraktionskraft? 50 Statsrådet (S): Den här regeringen jobbar mycket aktivt med att stärka yrkesutbildningarnas status och attraktivitet. Vi vet att yrkesutbildningar leder till jobb, framför allt för unga människor. Det är ett viktigt sätt att knäcka arbetslösheten, och vi vet att yrkesutbildningar är en viktig del av kompetensförsörjningen för vår arbetsmarknad, då många branscher skriker efter att nyanställa sådana som är yrkesutbildade. Det handlar om byggbranschen, vården och omsorgen med mera. Jag tror att några av de viktigaste saker vi kan göra är att tala väl om yrkesutbildningar, att anställa fler lärare och att bygga ut kapaciteten för yrkesutbildningarna – från gymnasiet genom vuxenutbildningen till . 51 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det är precis som statsrådet säger. som det finns många lågutbildade som saknar arbete finns det många företag som inte kan rekrytera den kompetens som behövs. Just i finns det väldigt många bristyrken. Bland dem finns byggnadsingenjörer, specialistsjuksköterskor, kockar, bagare och systemutvecklare. Skulle statsrådet kunna utveckla hur vi kan ställa om utbildningarna efter arbetsmarknadens behov? 52 Statsrådet (S): Man kan i mångt och mycket säga att yrkesutbildningar i själva verket är bristyrkesutbildningar. Vi vet att nio av tio som går igenom en så kallad YH-utbildning får jobb efteråt. Den här regeringen byggde ut , och vi ska göra ännu mer. I mångt och mycket handlar det om kapacitetsutbyggnad för att arbetsmarknaden ska få den kompetensförsörjning den behöver. Fördömande av angrepp mot kurdiska städer 53 (MP): Min fråga går till utrikesminister . är flera kurdiska städer under beskjutning, och flera stadsdelar har jämnats med marken. Här har jag en bild från en av dessa städer, delar av Diyarbakır. En kollega frågade om det var . Här har jag en bild av en annan stad, Cizre. Så kan man se stad efter stad. Min fråga till utrikesministern är om hon är beredd att fördöma denna statsterrorism som Erdoğans regim gör sig skyldig till? 54 Utrikesminister (S): brukar ha med sig bilder. Det är bilder av förtvivlan och av de fruktansvärda scener som utspelar sig. Här är det klart att framför allt EU har en viktig roll just . Som alla vet följer förhandlingarna och överläggningarna med flera spår. I den uppgörelse vi har diskuterar man migrationsströmmarna och EU-närmandet, och sedan har vi förstås våra normala diplomatiska och politiska kontakter, som har blivit allt svårare, för vi uppmanar parterna till fred och till att återgå till förhandlingar. har rätt att försvara sig mot terrorism, men insatserna måste ske så att civila skyddas. Vi är lika bekymrade som och andra över det som just nu sker när det gäller kurdernas situation. 55 (MP): Tack, utrikesministern! Jag frågade om vi kan få höra ett fördömande av denna statsterrorism. Då säger utrikesministern: är bekymrade. Jag tror att alla är bekymrade, även Erdoğan. Här krävs mer än att vara bekymrad. Här krävs ett fördömande. Jag hoppas att vi kan få ett fördömande av denna statsterrorism. 56 Utrikesminister (S): Vi fördömer alla angrepp på civila. När civilbefolkningen, kurderna, drabbas på det sätt som vi har sett är det självklart att vi fördömer det. Vi gör det i EU-sammanhang, i FN-sammanhang och i bilaterala överläggningar med . Det som just nu är väldigt viktigt är hur vi framför våra värderingsbaserade åsikter gentemot i de överläggningar på olika spår som sker framöver. Detta är en mycket viktig debatt som måste fortsätta. 57 (M): eldar på för att uppnå ett till synes ouppnåeligt inflationsmål. Finansministern eldar på för att uppnå ett till synes ouppnåeligt arbetslöshetsmål. Ingen av dem verkar längre bekymra sig över finansiell stabilitet. Regeringen får också omfattande kritik från , och även om finansministern och rådet har helt disparata uppfattningar om vad som är expansiv finanspolitik måste frågan ändå ställas: Finns det någon oro från finansministerns sida för att obalanser byggs upp i ekonomin? 58 Finansminister (S): Jag vill påminna om att vi för en betydligt stramare politik än den som alliansregeringen förde i slutet av sina mandatperioder. Då var det strukturella sparandet, alltså det sparande som tar hänsyn till konjunkturutvecklingen, mycket sämre än det är , när det är socialdemokratisk regering. Trots de ökade kostnaderna för migrationen är underskotten betydligt mindre och det strukturella sparandet betydligt bättre. Det beror på att vi har vänt den utveckling vi såg under , med ständigt ökande underskott. Givet tonläget skulle man kunna tro att hade förslag på betydligt stramare ekonomisk politik. Så är det dock inte. har ni inga andra förslag än regeringens. Exempelvis accepterar ni allt i vårändringsbudgeten. Däremot är det naturligtvis bekymmersamt med hushållens skuldsättning. Där för vi samtal med de borgerliga partierna om amorteringskraven och om hur vi ska kunna få upp bostadsbyggandet. Det är en viktig fråga att ha ögonen på. 59 (M): Det bekymrar mig och förvånar mig att finansministern ägnar mer tid åt att beskriva en historia i stället för att bekymra sig om framtiden. Jag hade önskat ett större allvar i svaret. I det här sammanhanget vill jag ställa frågan: Förs det några resonemang i regeringen om hur diskussionerna bör föras i stabilitetsrådet? Skulle finansministern i så fall vilja vara vänlig och redogöra för detta? 60 Finansminister (S): vet jag inte om i huvudsak hänvisar till finanspolitiken eller till, så att säga, stabiliseringen vad gäller finansmarknaden och finanssektorn. Som jag påpekade är det bekymmersamt med hushållens skuldsättning. De flesta bedömare menar att det inte är en risk för den finansiella stabiliteten. Däremot kan hushållens höga skuldsättning vara någonting som påverkar den makroekonomiska utvecklingen.