prot · H30972 · 2016-03-01 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:350 om Kvarkens färjetrafik 91 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen ämnar vidta för att stötta byggandet av en ny färja som ska trafikera sträckan mellan och . Först vill jag bara konstatera att en utgångspunkt för den svenska transportpolitiken har varit att interregionala och internationella transporter i första hand ska bedrivas utan statliga subventioner. TEN-T är EU:s utpekade nätverk för transporter, och CEF är EU:s tillhörande finansieringsprogram. Sjömotorvägsprojekt är den maritima delen av TEN-T och måste involvera minst två EU-länder. har varit drivande i utvecklandet av sjömotorvägskonceptet eftersom TEN-T och CEF utgör viktiga komponenter för att utveckla och förbättra olika transportvägar inom unionen. kunde regeringen ställa sig bakom sjömotorvägsansökan inom CEF-programmet med namnet Alignment of the Bothnian Corridor, phase 2. Det planerade projektet inkluderar bland annat utveckling av en ny, innovativ färja mellan och . Sista ansökningsdag till Europeiska kommissionen var . är det upp till kommissionen att utvärdera ansökningarna. Tidigast väntas slutgiltigt beslut om vilka transport- och infrastrukturprojekt som erhåller medfinansiering från fonden. 92 (M): Jag vill tacka ministern för svaret. Det svenska EU-inträdet har inneburit mycket positivt för ett handelsberoende land som . Fördelarna det innebär för svenska företag och svenska löntagare pratar vi alldeles för lite om i vårt land. Men för färjetrafiken mellan och blev det väldigt negativt då möjligheten till taxfreeförsäljning försvann, vilket omöjliggjorde en fortsatt trafik på marknadsmässiga grunder. Historiskt sett har det funnits relationer mellan och över Kvarken. Det är den smalaste passagen i , och mellan våra yttersta öar är det bara drygt ett par landmil. Både den svenska och den finska sidan har hög befolkningstäthet vid kusten i det här området. Det bor strax under 1 miljon människor inom lämpligt avstånd från både och . Som mest färdades en bra bit över 1 miljon människor mellan och . Det var studenter, arbetspendlare och nöjesresenärer, förutom den godstrafik som skedde i stora mängder. När taxfreeförsäljningen försvann utraderades i praktiken trafiken mellan våra två länder. En väl fungerande färjetrafik mellan i och i är viktig för fortsatt utveckling av och som arbetsmarknadsregion, för både stora och medelstora företag i regionerna och inte minst för turismen. Under den förra mandatperioden gav såväl alliansregeringen som den finska regeringen sina godkännanden till EU-ansökan för att bygga en ny färja. är den första fasen avslutad, och fas två handlar om att bygga själva färjan. Den tidigare infrastrukturministern i alliansregeringen var tydlig med att staten genom att stödja ansökan också hade förbundit sig moraliskt att vara delaktig i den framtida finansieringen i fas två, när själva färjan ska byggas. och ska stå för vardera för att det här ska gå i lås. I har regeringen lovat att stå för , och den regionala nivån har lovat att stå för . Det kan jag tycka är en rimlig fördelning mellan den statliga och regionala nivån. Så här långt har inte regeringen i sagt sig vara beredd att bidra med en enda krona. Min fråga till infrastrukturminister är väldigt enkel. Hur mycket är den här regeringen beredd att satsa på att bygga en ny färja för att säkra trafiken över Kvarken? 93 Statsrådet (S): Det finns stora behov i infrastrukturen runt om i vårt land, inte minst den gränsöverskridande infrastrukturen. Jag har tagit initiativ till ett gemensamt möte med de nordiska infrastrukturministrarna, eller transportministrarna – det är lite olika titlar – för att se vilka gemensamma behov vi har och vad vi eventuellt behöver göra gemensamt för att förstärka sambanden mellan våra nordiska länder ytterligare. Jag tror att det verkligen är ett eftersatt område. är det svårt att se den gränsöverskridande trafikens betydelse. Det här är dock lite av en annan fråga eftersom det handlar om en investering i en färja, det vill säga inte i infrastruktur utan i ett fordon i någon mening. har haft en princip om att staten inte går in och finansierar den typen av trafik, alltså inte fartyg. Jag vill poängtera att den , efter att den regionala och den lokala nivån har ställt upp med medfinansiering, har ställt sig bakom nästa fas i EU-ansökan, det vill säga den som lämnades in . Jag skulle vilja ställa en lika enkel fråga till . Den nationella plan för transportinfrastrukturens utveckling som vi lever under just nu fattades det beslut om 2014, när den infrastrukturminister som hänvisar till hade ansvaret. Då undrar jag: Exakt hur många kronor hade den dåvarande regeringen avsatt i nationell plan för ? Det vore rimligt att ha gjort det om de tänkte vara med. 94 (M): Om man får en fungerande färjetrafik på plats i den delen av landet spar man väldigt mycket på miljön. Avståndet som är kortas nämligen ned , om man kan använda färjetrafiken. Jag säger som jag sa tidigare: Den finska regeringen är beredd att skjuta till . Än så länge har den inte varit beredd att skjuta till en enda krona. Ministern påpekar att det här är en färja och att en färja är ett fordon, herr talman. Det är helt rätt. Det brukar vara bäst att använda just den typen av fordon på vatten. Vi löser trafiken i andra delar av landet på precis samma sätt. Gotlandstrafiken är ett annat exempel där vi ska färdas över vatten, och då är färjor bra för att hantera detta. Jag tycker att det är bra att ministern vill stärka den gränsöverskridande trafiken, och vill man det är det rimligt att man också är beredd att sätta pengar bakom de orden. Ministern ställde en fråga till mig, och den tänker jag besvara. Ministern besvarade inte min fråga, men jag tänker i alla fall vara så pass artig när en minister ställer en fråga till mig. I den nationella planen fanns det inga pengar avsatta. Det var just därför ministern sa att man inte var beredd att skjuta till några pengar i fas ett, vilket man inte heller gjorde. Man ställde sig bakom ansökan och sa att man åtagit sig en moralisk förpliktelse inför fas två. Man avsåg alltså att gå in med pengar i nästa steg. Sedan hade vi ett val, och då vann ministerns parti tillsammans med ett annat parti regeringsmakten. är frågan er och ingen annans. Jag har besvarat ministerns fråga. Kan ministern besvara min fråga, herr talman? Hur mycket pengar är den här regeringen beredd att skjuta till för att säkra färjetrafiken över Kvarken? 95 (S): Jag tackar infrastrukturminister för svaret. Jag tackar också , som i opposition tycks ha drabbats av någon sorts lidnersk knäpp och med ny insikt debatterar för viktiga frågor. Det är tacknämligt för oss från att de här viktiga frågorna diskuteras också i . Jag debatterade den här frågan liksom många andra viktiga infrastrukturfrågor med , den tidigare infrastrukturministern. Jag undrade om över huvud taget skulle begära någon medfinansiering från EU. Inte fick jag något svar över huvud taget. Så det är väl tacknämligt att vi nu har kommit ett steg på vägen. Frågorna om de öst-västliga förbindelserna har inte varit högst på dagordningen i . Vi har av tradition ofta haft nord-syd-förbindelser framför ögonen som de absolut viktigaste. Men i och med relationerna med våra viktiga grannländer , och är de öst-västliga förbindelserna jätteviktiga. Och över Kvarken är det färja som gäller. när man har kommit så långt med projektet är det väldigt viktigt att vi inte skjuter det i sank innan det kommit igång. För arbetsmarknadsregionen och företagen i norra och i både och är den här förbindelsen väldigt viktig. Jag är tacksam för att regeringen har aviserat att man fortsatt tror på projektet. 96 Statsrådet (S): Den här regeringen har valt att inte göra några förändringar i liggande nationell plan. Och några andra pengar till den här typen av insatser finns inte, som säkert väl känner till. Jag tycker att det är bra att man har tagit det ansvar man gjort på regional nivå. Vi kommer naturligtvis att försöka hitta andra sätt att hjälpa till. I samband med den diskussion som föregick denna CEF-ansökan tittade man på om det fanns andra namngivna objekt i plan som man skulle kunna använda som medfinansiering, det vill säga att man hade en vägförbindelse eller något annat namngivet objekt i nationell plan som man skulle kunna lägga in som en typ av medfinansiering utan att gå in och finansiera själva färjan. Tyvärr fanns det inga sådana objekt som man skulle kunna använda på det sättet. Däremot sker det för tillfället i den här regionen en del annat som är väldigt positivt. Jag fick frågan hur mycket regeringen är beredd att skjuta till för att finansiera en färja. Vi vidhåller den princip som alla regeringar bakåt i tiden haft, det vill säga att vi från statlig nivå inte subventionerar gränsöverskridande färjetrafik. Jag kan upplysa om att är en del av och att det är av det skälet som staten subventionerar just den trafiken. Men vi har ganska omfattande gränsöverskridande färjetrafik mellan och , mellan och samt mellan och . Samtliga de färjelinjerna bär sig helt själva på kommersiell grund, och det finns inga statliga medel. Skulle man ur ett EU-perspektiv granska en subvention av en sådan trafik misstänker jag att det skulle kunna stöta på patrull. Denna princip håller vi alltså fast vid. Däremot är vi fortsatt beredda att stötta detta genom att lyfta fram det som ett viktigt projekt i EU-sammanhang och fortsätta att stödja de EU-ansökningar som kommer. Men jag konstaterar igen att när den här frågan var uppe 2013, då den första EU-ansökan skulle lämnas in, fanns det ett väldigt tydligt besked från den dåvarande regeringen om att man skrev under och accepterade denna EU-ansökan under förutsättning att inga statliga medel skulle användas. Hade man haft för avsikt att medfinansiera längre fram hade man naturligtvis reserverat pengar för det i en nationell plan. Att det inte finns en enda krona i gällande nationell plan, som den tidigare alliansregeringen fattade beslut om, är väl ett övertydligt tecken på att det där moraliska ansvaret var just bara ett moraliskt ansvar och inte innebar några som helst ekonomiska förpliktelser. 97 (M): Jag vill först göra ett kort förtydligande, eftersom ministern nämnde Gotlandsfärjan. Jag är givetvis inte mot Gotlandsfärjan. Vad jag försöker påpeka är naturligtvis att det finns fler ställen där man kan använda färjor, det vill säga där vi har vatten. Där fungerar de väldigt bra. När ministern tar upp att annan färjetrafik bär sig på kommersiell grund kan det vara väl värt att påpeka att den bär sig därför att det finns taxfreeförsäljning, om vi tittar på trafik till och från . Men det är inte det vi ska debattera. När EU ställer sig bakom en ansökan krockar det givetvis inte med om staten är med och medfinansierar. Men det kan vi ha en separat debatt om. Jag tror inte att det är något större bekymmer. Jag vill säga till både ministern och att det inte var givet att alliansregeringen skulle ställa sig bakom denna ansökan i fas ett. Det var väldigt mycket arbete hela vägen in i slutet, just därför att man inte var beredd att avsätta några pengar i fas ett men skulle ha en moralisk förpliktelse att avsätta pengar i fas två om man gick med på det första. Det var det som gjorde att förhandlingen egentligen pågick innan ansökan skulle vara inne. Det är fakta. Både ministern och försöker lyfta över det här, och det är klassisk politik. Jag har full respekt för att man försöker göra på det sättet. Har man regeringsmakten har man också ansvaret, men det är man inte beredd att ta här inne. Ministern är beredd att avsätta precis exakt noll kronor och ingenting mer. Så har jag tolkat debatten. Har jag tolkat den på fel sätt har ministern ett inlägg kvar att säga någonting om detta. När det gäller förstår jag att det är jätteskämmigt att komma hem till efter allt man har pratat om inför valet, när man levererar så här tunt efter valet. 98 (S): Nej, jag skäms inte ett dugg. Vi vann valet, och vi har lovat mycket. Vi ska också leverera mycket. Efterfrågan är stor med borgerlig regering, då det i stort sett inte levererades någonting. Precis som infrastrukturminister lyfter fram lever vi med den borgerliga infrastrukturplaneringen. Det är först när vi gör översynen av den planeringen som vi kan få in viktiga projekt. Men sedan är det en färja här. Det är en stor, viktig näringslivsförbindelse mellan och , vidare till och vidare till – det ska också lyftas in. Jag hoppas att mitt arbete tillsammans med andra ledamöter kan lyfta fram den potential som finns i de öst-västliga förbindelserna. Vi ska fortsätta att leverera. när vi börjar leverera, också med egen budget, kan vi på allvar göra skillnad, en skillnad som märks och har betydelse för folk. 99 Statsrådet (S): Jag tycker att det ibland är viktigt att vara ärlig i den politiska debatten – allrahelst alltid. I det här fallet finns det en princip som den här regeringen håller sig till, som den tidigare borgerliga regeringen höll sig till och som socialdemokratiska regeringar höll sig till, det vill säga att staten inte subventionerar gränsöverskridande färjetrafik. Man kan tycka att det är en klok princip eller en dålig princip. Men vi har valt att inte gå ifrån den principen. Däremot är vi beredda att göra andra insatser för att underlätta och stärka den gränsöverskridande trafiken. Men när det gäller att finansiera en färjelinje: Det är inte som påstår, att taxfreeförsäljningen fortsätter på alla andra färjelinjer – tvärtom. Jag kommer från , och där var det ganska mycket diskussioner kring hur skulle överleva när taxfreeförsäljningen försvann, för att ta ett exempel. Gör man ett avsteg och bryter en princip på ett visst ställe bör man också vara beredd att ompröva principen på andra ställen. Den följdverkan är den här regeringen inte beredd att ta. Man kan ha en diskussion framåt om det. Jag konstaterar en gång till: Beslutet om att ställa sig bakom CEF-ansökan togs 2013. Skälet till att det dröjde så länge att göra det var att då var mycket ovilligt att ställa sig bakom CEF-ansökan eftersom man var rädd att det skulle innebära kommande förpliktelser. Det var under förutsättning att man inte heller skulle utlova några ekonomiska resurser till färjan som den CEF-ansökan skrevs under. Historieskrivningen har sin speciella plats. Vi tycker att det är bra att en CEF-ansökan har gått in och kommer att fortsätta stödja projektet på det sätt vi finner lämpligt. Men några pengar avsatta i plan finns inte, och vi har inte för avsikt att bryta den princip som har gällt. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2015/16:351 om byggstart för Norrbotniabanan 100 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag anser är orsaken till att regeringen och kommer med så olika uppgifter om byggstarten för Norrbotniabanan samt om jag avser att verka för att regeringen ska tillskjuta de medel som behövs för att infria vallöftet om att påbörja bygget av banan om senast . prioriterar sin verksamhet utifrån den nu gällande nationella planen för utveckling av transportsystemet, som beslutades av den förra regeringen. I den är inte Norrbotniabanan med. För denna regering är dock Norrbotniabanan en strategiskt viktig infrastruktursatsning. Regeringen avser att inom ramen för nästkommande infrastrukturplan genomföra byggstart av banan. Det handlar om en första etapp mellan och Dåva. Ambitionen är att den etappen ska kunna påbörjas , troligen . Det förutsätter givetvis att det finns en gällande järnvägsplan för sträckan. Regeringen beslutade att tillstyrka 56 transportprojekt för vidare ansökan till fond för ett sammanlänkat , Connecting Europe Facility, alltså CEF. På listan över de projekt som skickades till återfanns projekteringskostnader kopplade till Norrbotniabanan. Projektet har beviljats medel av . Tillsammans med finansiering från berörda länsplaner för regional transportinfrastruktur möjliggjorde detta att kunde påbörja arbetet med att ta fram en järnvägsplan för den aktuella sträckan. arbete görs med inriktningen att möjliggöra en byggstart . Regeringen är nu inne i arbetet med att ta ett samlat grepp om satsningarna på infrastrukturen i en proposition och framtagandet av nästa nationella plan för utveckling av transportsystemet 2018–2029. Regeringen avser att i samband med detta precisera genomförandet av byggstart avseende Norrbotniabanan. 101 (C): Tack, , för svaret! Under valrörelsen talade sig Socialdemokraterna väldigt varma för Norrbotniabanan, inte minst i , där jag bor. Vallöftet var att den första sträckan, mellan och Dåva industriområde, skulle byggas års utgång. Det var ett tydligt löfte. har också beviljat medel till finansiering av järnvägsplanen mellan och , och även berörda regioner har bidragit finansiellt, vilket är mycket bra. Men trots alla löften från Socialdemokraterna om banan i fråga kvarstår en del frågetecken som jag skulle vilja reda ut. Min fråga är också: Ingår Norrbotniabanan i Sverigebygget/Sverigeförhandlingen? I så fall står det att det ska finnas en betydande extern medfinansiering. Vad betyder det i pengar? Eller ligger satsningen på Norrbotniabanan utanför Sverigeförhandlingen, och handlar det i så fall fortfarande om extern medfinansiering, eller tar regeringen och staten alla kostnader? Om det krävs någon typ av medfinansiering behöver en förhandlingsperson att tala med. Det säger man också själv uttryckligen. Man har ingen att förhandla med. Trots att man har stött på regeringen om detta händer inget. Det går inte, som ministern sa till mig i sitt svar, att bara vänta på att järnvägsplanen ska bli färdig. Ska ni uppfylla ert vallöfte, det vill säga att banan ska börja byggas , är det bråttom, och då behövs en förhandlingsperson. Min fråga till ministern är då: När kommer detta att ske? Under det här året kommer ni att presentera en infrastrukturproposition. Min undran är hur stora delar av den totala byggnationen av Norrbotniabanan som kommer att finnas med. Järnvägsplanen i fråga, som håller på att tas fram , omfattar sträckan mellan och . Då är det viktigt att inte bara Dåvamyrasträckan finns med. Där kommer det ju inte att kunna åka speciellt många resenärer, för det är industrisopor som det handlar om först och främst. Järnvägsplanen har också en sista förbrukningsdag, . Även av den anledningen är det viktigt att veta om den här sträckan kommer att medfinansieras av staten eller regeringen. Annars skulle jag vilja säga att det är ett stort slöseri med både energi och pengar som läggs ned på att utreda något som regeringen inte kommer att avsätta medel till. 102 (S): Tack, infrastrukturministern, för ett tydligt svar! Det var inte bara valet som vi förlorade 2006, vi i norra , utan vi förlorade en mängd viktiga projekt, bland annat Norrbotniabanan. Ett handslag från räckte tyvärr inte till för att den borgerliga regeringen skulle finna det vara intressant att driva projektet . Den projektering och det arbete som hade lagts ned gick i papperskorgen – det måste man också ha med sig. Då är det tacksamt att vi , efter 2014, när vi kan börja ställa saker och ting till rätta, äntligen kan se att regeringens tydlighet också ger resultat i att nu upphandlar en järnvägsplan. Det är en järnvägsplan som behövs för att man ska kunna göra en trovärdig bedömning av kostnaderna. Det är också då en förhandlingsperson behövs, när sträckningen ska förhandlas del för del. Jag tror att vi alla kan instämma i betydelsen av upprustning av järnvägen. Tilltron till nya projekt är stort, och förväntningarna på nya projekt runt om i landet stora. Industrin har under de senaste tolv femton åren tydligt signalerat behovet av ytterligare ny järnvägskapacitet för norra , för att vara villiga att satsa på nya projekt. Norra stambanan går full. Den är dessutom på sina ställen i mycket dåligt skick. pågår en viktig upprustning, men för att få ett fungerande parallellt spår är Norrbotniabanan viktig hela vägen upp till för att man ska få en fungerande järnvägskorridor genom hela . 103 (M): Jag måste först kommentera min ärade kollega från Socialdemokraterna. Det är en lite märklig demokratisyn när man tycker att förlorade ett demokratiskt val 2006. Det enda som vi med säkerhet vet i en demokrati är att väljarna alltid vinner. Sedan kan vi ha olika uppfattningar om olika sakfrågor, men väljarna vinner alltid. Det är det som är så fantastiskt med att få leva i en demokrati. Jag delar inte riktigt syn på detta. När det gäller den andra delen kan vi tala väldigt mycket. Jag har förstått av kvällens övningar som mycket handlar om infrastruktur i norra , vilket jag tycker är kul, att Socialdemokraterna i norra är väldigt pressade. Man lovade mycket i valrörelsen, och det man har levererat hitintills är höjda skatter på bensin och höjda skatter på diesel. Man ska införa flygskatt, och man ska införa kilometerskatt. Det finns ingenting som man inte tänker beskatta som inte med kirurgisk precision slår mot väljarna i norra . Det slår mot väljarna i och väljarna i . De ska bära alla dessa kostnader. Allt det man lovade i form av satsningar har det dock blivit väldigt lite av. En av de saker som man har kvar att leverera gäller Norrbotniabanan. Där är vi helt överens över partigränserna, åtminstone i norra . Vi vill självfallet ha denna järnväg på plats. Hitintills har vi dock inte sett detta från regeringen. Vi har bara sett allt det negativa som skulle användas för att bekosta detta positiva. Det finns många frågetecken. Därför är det bra med den här typen av debatter, herr talman. Då kan vi reda ut saker och ting i den här kammaren. Hur mycket pengar är regeringen beredd att gå in med, till exempel, och i vilken takt för att bygga Norrbotniabanan? Hur mycket regional medfinansiering vill man ha, och så vidare? Detta är frågor som , min kollega från ställde, och som det är fullt rimligt att ministern svarar på. Vad har man för tanke, och vad har man för plan? För inte kan det väl vara så att man tänker bygga industrispår fram till Dåva och kalla det för Norrbotniabanan? 104 Statsrådet (S): Man kan bara konstatera att om uppfattade att Socialdemokraterna talade varmt om Norrbotniabanan före valet var det i alla fall ingenting som vi hade sällskap av de borgerliga partierna i. Norrbotniabanan före valet var kallare än på den borgerliga sidan. Men det är roligt att ni har upptäckt att det finns en Norrbotniabana som är viktig för norra och sambanden där nu efter valet. Vi välkomnar er in i den värmen. Vi har lovat att vi ska byggstarta Norrbotniabanan under den här mandatperioden. Det är med den inriktningen vi arbetar. kommer att sätta upp en projektorganisation under det här året, och vi kommer att ta ställning till en nationell plan –2029. Där är vår ambition att Norrbotniabanan ska finnas med, finansierad i den första delsträckan. Det är byggstarten vi har utlovat under den här mandatperioden. Vi har inte lovat att bygga färdigt hela Norrbotniabanan under innevarande mandatperiod, utan det vi har sagt är att vi ska byggstarta och sedan bygga –Dåva. Det är det som är vårt vallöfte. Det innebär naturligtvis att vi ser att hela Norrbotniabanan är viktig, men där finns inte lika tydliga löften och inte heller lika tydliga planer. Men när det gäller byggstarten är den planerad under innevarande mandatperiod, och det är de planeringsförutsättningar vi har. Det finns självklart massvis med andra objekt runt om i vårt land som kräver finansiering och som man kan argumentera för utifrån olika perspektiv. Sverigeförhandlingen har också ett uppdrag av den tidigare regeringen att undersöka förutsättningarna för järnväg i norra delen av , vilket man möjligen skulle kunna tolka som till exempel Norrbotniabanan, och vilka förutsättningar det finns för olika typer av medfinansiering.