prot · H40937 · 2016-11-30 00:00:00 — Om ni nu är för arbetstid, semester och löner och om ni vill motarbeta lönedumpning, hur ska ni då göra det när ni vill lyfta bort just de paragraferna ur lagstiftningen? Varför ska de av löntagarna som inte omfattas av kollektivavtal styra för övriga ? Det skulle jag också vilja ha ett svar på. 25 (L) replik: Tack så mycket, . Jag upplever det som att man försöker att ge sken av att vi inte skulle vara för sjysta villkor på arbetsmarknaden. Vi är för det, men det som remissinstanserna har tagit upp är bland annat att en del av förslagen krockar med utstationeringsdirektivet, till exempel när det gäller tjänstepensionen. Vi vill värna svenska småföretag, och där vet jag att vi har en annan ingång i frågan än vad har. I sitt anförande betonade arbetstagarperspektivet. Det gör vi också, men vi tycker att det är minst lika viktigt att bejaka och värna de småföretag som skapar sysselsättning i , startup-företag och ensamföretag, och deras möjlighet att delta i den offentliga sektorns upphandlingar. 26 (V) replik: Nytt regelverk om upphandling Enmansföretagen omfattas ju inte av de särskilda kontraktsvillkoren. Det är de som är anställda i dessa företag som omfattas. Det är ju en skillnad, eller hur? Det betyder att enmansföretag kan lägga anbud under vilka villkor som de vill. Den här propositionen tar sikte på löntagarnas villkor hos de företag som inte är enmansföretag. Om du läser propositionen och det som utredarna på TCO säger ser man att det som du står här och påstår, om att det skulle vara olika villkor för utstationerade företag och svenska företag, är ett direkt felaktigt påstående. I propositionen står det att samma villkor ska gälla för alla företag oavsett utstationering eller om de har sitt säte i . Det som ni lyckas träffa med en så stor precision – man blir faktiskt imponerad – är just de fyra paragrafer som omfattar löntagarnas skydd för arbetstid, för lön och för semester. Övriga 996 paragrafer verkar ni tycka är helt okej. Men det är just dessa fyra som ska skydda löntagarna från lönedumpning och dumpning av arbetsvillkor, som ska skydda städaren från att behöva arbeta för , som ska skydda taxichauffören från att behöva jobba 60–för att få ihop en lön på och som ska skydda den där byggnadsarbetaren som jobbar för timmen. Det är just dessa fyra paragrafer som ni väljer att lyfta bort. Då kan man inte annat än påstå att ni är för lönedumpning, social dumpning och dumpning av arbetsvillkor. 27 (L) replik: Jag upprepar det som jag tidigare sa: All form av lönedumpning och andra former av oseriösa villkor för arbetstagare måste självfallet motarbetas. Där är vi överens. Vi är även överens om att det ska vara skäliga villkor och att man ska ha en skälig lön på svensk arbetsmarknad. Vad vi inte är överens om är småföretagens möjlighet att delta i offentliga upphandlingar. Vi från utskottet har uttryckt ett tillkännagivande om att ifall det krockar bör regeringen utan dröjsmål återkomma till med kompletterande lagförslag. 28 (KD): Jag blir ganska frustrerad över den här debatten, detta med något undantag. Jag tycker att gjorde en förtjänstfull beskrivning av allt det som vi är överens om i betänkandet. Det ger stora möjligheter till ökat miljöskydd, möjligheter att ta olika typer av sociala och miljömässiga hänsyn, ökad möjlighet till innovationsupphandlingar och annat. Jag vill ge en stor eloge för den redogörelsen. Jag håller med om nästan allt i hennes anförande, och vill gärna ha det noterat till protokollet. Nytt regelverk om upphandling I övrigt blir jag lite frustrerad av den här debatten. Det talas mot bättre vetande om att vissa partier vill ha social dumpning, vill att människor ska slitas ut, vill att människor ska tjäna . Tyvärr är jag rädd att det inte blir bättre efter mig då ansvarigt statsråd ska tala i frågan, men jag blir gärna överraskad. Det är på det sättet som debatten har förts utanför kammaren. Jag tycker inte att detta är politik när den är som bäst. Det viftas med en massa plakat i stället för att konstruktivt söka lösningar i svår materia. Materian är svår för att detta sker i skärningspunkten mellan EU-direktiv, svensk lagstiftning och svensk tradition på arbetsmarknaden, där arbetsmarknadens parter och inte myndigheter sätter villkoren. Detta har varit grundläggande i den svenska partsmodellen. Frågan är också svår då den innebär en avvägning mellan olika intressen, mellan dels konkurrens, dels effektiv användning av våra skattemedel. Företag av olika storlek – även småföretag – ska kunna delta i upphandlingar. Vi ska ha en EU:s inre marknad liksom ett bra skydd för de anställda på arbetsmarknaden. Genom upphandling vill också vi ha möjlighet att uppnå samhälleliga mål, både för det som upphandlingen syftar till och för hur den genomförs – socialt, miljömässigt och etiskt. Min uppfattning är tydlig, men jag vill ändå få fört till protokollet att ingen ska tjäna , oavsett om det sker genom offentlig upphandling eller om det sker i helt privata sammanhang. Detta är inte rimligt, och det är inte värdigt . I ska man kunna leva på sin lön, och här det ska råda ordning på arbetsmarknaden. Upphandling kan och ska vara ett instrument som klarar effektivitet på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Därför välkomnade vi kristdemokrater som ska ge bättre stöd till de upphandlande myndigheterna för att detta ska kunna bli verklighet. och Alliansen har dessutom varit tydliga med att det är rimligt att ställa sociala krav vid upphandling, och vi tycker att det är bra att direktiven förtydligar den möjligheten. Vi behöver dock göra mer för att se till att uppföljningarna blir bättre. Här finns ärligt talat de största bristerna . Kommunerna och övriga upphandlande myndigheter brister i uppföljningen av de många och ofta detaljerade krav som ställs. Låt oss återgå till det som vi främst debatterar, nämligen arbetsrättsliga krav vid upphandling. Precis som regeringen säger menar jag att det finns skäl att se över hur och i vilka sammanhang sådana arbetsrättsliga krav kan eller ska ställas gällande lön, arbetstid och semester – det som brukar benämnas den hårda kärnan – för att säkra anställdas rätt till rimliga villkor när det offentliga gör upphandlingar. Jag konstaterar dock att regeringens proposition enligt min uppfattning inte håller måttet. Den sågas av remissinstans efter remissinstans. Lagrådet skriver sida upp och sidan ned om lagens inneboende konflikter och hur svår den är att tillämpa. har förtjänstfullt redogjort för och pekat på detta. Lagförslaget är obegripligt och tvetydigt, och sida upp och sida ned har fyllts med synpunkter på det. Även har betydande synpunkter, vilket vi här också har fått en redogörelse för. Man menar att lagstiftningen försvårar enormt för småföretag, krånglar till det för myndigheterna och leder till sämre upphandlingar. Jag konstaterar att regeringens föreslagna regelverk skulle skapa oklarhet och tolkningsproblem för gällande kollektivavtal, kollektivavtalens inbördes förhållande och kollektivavtalens förhållande till lag. Inte minst riskerar den semidispositiva möjlighet som nyttjas av arbetsmarknadens parter i kollektivavtalen att sättas ur spel när arbetstidslagen ändå ska gälla. Nytt regelverk om upphandling Vidare håller regeringens proposition inte måttet eftersom det finns en risk att förslaget motverkar själva syftet med EU-direktiven om att värna och stärka små och medelstora företags möjlighet att delta i upphandlingar. Propositionen riskerar att bryta mot EU:s likabehandlingsprincip då företag utan kollektivavtal alternativt med fel kollektivavtal kan komma att missgynnas vid offentlig upphandling. Också svenska företag kan komma att missgynnas i förhållande till utländska företag eftersom utstationeringsdirektivet förhindrar att krav utöver arbetstid, lön och semester ställs på utstationerande företag. Sjysta arbetsvillkor är inte nödvändigtvis synonymt med kollektivavtal. De små företagens och familjeföretagens verklighet ser inte ut på detta sätt. För den absoluta lejonparten av dem handlar detta inte om att man inte vill ge sina anställda goda anställningsvillkor utan att modellen inte passar deras verksamhet. Att bortse från alla de seriösa företag som tar ansvar men som inte riktigt passar in i den mall som regeringen har för vad som anses vara bra företag bidrar till sämre konkurrens och sämre upphandlingar. Resultatet blir att färre företag deltar i upphandlingar. Våra skattemedel används då inte på ett effektivt, ändamålsenligt och rättvist sätt, vilket måste betraktas som ett misslyckande med många förlorare. Alliansen har av dessa skäl sagt nej till regeringens utformning av de arbetsrättsliga krav som ska respektive får ställas vid offentlig upphandling. Trots vad ansvarigt statsråd säger i medierna om att det är det ena eller andra partiets ansvar att få ett regelverk på plats kan jag upplysa om att det är regeringens ansvar att få igenom sina förslag i . Jag noterar att regeringen inte har gjort tillräckligt i detta avseende. är vi där vi är. Regeringens senfärdighet och enligt min bedömning undermåliga produkt har gjort att vi riskerar böter. Talaren som kommer efter mig är det ansvariga statsrådet, och jag vill passa på att ställa några frågor. av företag med mindre än 50 anställda saknar kollektivavtal. Jag undrar om statsrådet misstror att alla dessa småföretagare, , vill ge sina anställda goda arbetsvillkor. Eller kan det vara så att kollektivavtalsmodellen inte är anpassad efter hur deras verksamhet ser ut? Detta gäller inte minst de ofta rätt komplicerade försäkringsavtal som finns i kollektivavtalen. Varför vill regeringen så tydligt försvåra för de seriösa företag som har sjysta arbetsvillkor men saknar kollektivavtal? Vi har offentligt och i denna debatt hört att regeringen menar att Alliansen mer eller mindre välkomnar lönedumpning och inte bryr sig om arbetstagarna. Jag blir förvånad över det höga tonläge som rimligen används mot bättre vetande. Dels finns det en möjlighet att förkasta för låga anbud, dels framgår det tydligt i vår följdmotion att vi tror på att ställa krav på skäliga arbetsvillkor för dem som utför offentligt upphandlade tjänster och att säkerställa att skattemedel används på ett ansvarsfullt sätt. Vi är dessutom beredda att göra mer. Nytt regelverk om upphandling Har regeringssidan läst Alliansens följdmotion? Denna fråga är särskilt relevant med tanke på att statsrådet snarare agerar agitator än förslagen facilitator i detta sammanhang. Om detta är så prioriterat undrar jag varför ni har tagit fram ett förslag utan att föra dialog och förankra det. Ni hade kunnat tala med oss huruvida det gick att göra förändringar för att se till att småföretagen inte skulle drabbas och för att ta bort en del av det krångel som har framkommit. Inte en enda gång har vi diskuterat dessa frågor seriöst, och Alliansen har heller inte fått någon påringning från regeringen. I den offentliga debatten är det megafonen som gäller. Regeringssidan hade i stället kunnat ta Alliansens utsträckta hand som visade att vi vill ha rimliga arbetsvillkor i samband med offentlig upphandling. Men vi vill göra det på ett sätt som värnar småföretagens möjligheter att delta och myndigheternas möjligheter att på bästa sätt uppnå samhällets gemensamma mål. I stället framhärdar regeringen i att lägga fram ett förslag som inte har stöd i och måla ut motståndarna till denna tekniska lösning som skurkar. Om regeringen hade varit mer seriös när det gäller att få ett bättre skydd för svenska arbetare hade den sökt kontakt för att arbeta fram ett förslag som bättre tar hänsyn till småföretagen, minskar en del av de otydligheter som finns och ser till att vi får en bättre produkt än den som ligger på bord. Jag undrar varför regeringen inte har gjort detta och varför civilministern inte har sökt kontakt med oppositionen för att säkerställa detta. Regeringen måste bestämma sig för om den vill ha resultat och en upphandling som fungerar bättre och innehåller rimliga sociala villkor, också för småföretag. Eller vill den fortsätta att vara en fri debattör i dessa frågor? Marknaden är rätt trång vad gäller det . 29 (V) replik: är en trevlig person, och jag tror kanske inte att han är för lönedumpning. Men jag börjar undra om han egentligen inte har något emot det. Läser man propositionen ser man tydligt att det inte ställs krav på kollektivavtal. De krav som ställs handlar om tre särskilda kontraktsvillkor som gäller arbetstid, lön och semester. Ni lyfter upp småföretagen som skydd och argument för att ni inte vill tillåta att arbetstagarna skyddas i enlighet med denna lagstiftning mot social dumpning. Dessa argument håller dock inte i sak. Syftet med den här lagstiftningen är att uppnå samhälleliga mål. Ett av de målen är självklart att skydda löntagarna från social dumpning. För mig som vänsterpartist är detta oerhört centralt, eftersom jag vill att det ska vara sjysta villkor på arbetsmarknaden. Men en del av de här samhälleliga villkoren handlar också om småföretag. Det gäller flera av bestämmelserna i direktiven, till exempel bestämmelserna 2, 59, 66, 78, 79, 80, 83, 84, 87, 120 och 124. I enlighet med propositionen gäller samma villkor för utstationerade företag som för svenska företag. Det ni kommer fram till i och övriga borgerligheten och i är att just de fyra paragrafer som ska skydda löntagarna ska lyftas ut. Men i din argumentation hör man inte varför ni gör det. Ni har inga alternativ, utom att det ska fortsätta som , så att seriösa städföretag utkonkurreras eftersom det alltid är lägsta pris som gäller. Så är det i 90–av upphandlingarna. Därför får vi löntagare med . Så tycker tydligen att det ska vara. 30 (KD) replik: Nytt regelverk om upphandling Jag hoppas verkligen, , att vi kan hitta en lösning där man kan ställa arbetsrättsliga krav när det gäller den hårda kärnan: löner, arbetstider och semester. Jag tycker att det har pekats på ett antal exempel som ger vid handen att det kan vara lämpligt, inte minst i taxifrågan som förtjänstfullt lyfter fram. Skälet till att vi säger nej till den här lagstiftningen är att vi tycker att den har alltför negativa konsekvenser för småföretag. Men det är inte bara vi själva som tycker det. Lagrådet och har också pekat på detta. Ni säger till företagen att det kommer att bli enklare för dem, men de ser det inte så. De ser att det kommer att bli betydligt svårare för dem att delta i offentliga upphandlingar. Dessutom finns det ett antal inneboende krav där bestämmelser står mot varandra, där kollektivavtal står emot lag och där kollektivavtalens inbördes förhållanden är oklara. Även detta har Lagrådet pekat på. Sida upp och sida ned är det idel oklarheter för våra upphandlande myndigheter, och detta gör det oändligt mycket svårare för småföretag att delta i upphandlingarna. Det är detta som är vår huvudkritik. Jag hoppas att det framgick av mitt anförande. Vi vill att sjysta villkor ska gälla. När det gäller löner, arbetstider och semester tycker jag att det är rimligt att vi kan hitta ett regelverk som gör det möjligt att ställa den typen av krav vid offentliga upphandlingar. Jag hoppas att vi hittar en sådan lösning. 31 (V) replik: finns det stora svårigheter för mindre företag att delta i upphandlingarna, då upphandlingarnas storlek är väldigt omfattande. I det här förslaget underlättar man för mindre företag att delta i upphandlingar i enlighet med alla de bestämmelser jag räknade upp. Det tas alltså betydliga steg i rätt riktning. Det man däremot gör i den här propositionen är att tala om att de som vill konkurrera med oskäliga villkor för de anställda i företaget inte är välkomna. Det som den här propositionen säger är att skäliga villkor ska gälla på svensk arbetsmarknad och att tre särskilda kontraktsvillkor ska upprätthållas: arbetstid, lön och semester. Som vänsterpartist hade jag gärna sett att vi hade gått längre och ställt hårdare krav. Det här tycker jag hade varit en rimlig bas att samlas kring. De stora problem som finns i upphandlingen drabbar enskilda arbetare. Det är taxichaufförer, byggnadsarbetare och städare som betalar priset , bland annat för att din partikamrat här i inte tycker att han har något ansvar för den dumpning som förekommer inom färdtjänsten i . Jag tycker för min del att det är ett stort problem. Jag hade önskat att man haft arbetstagarnas och löntagarnas rättigheter och skydd i fokus när man tog ställning till den här propositionen. Men det väljer ni att inte ha. Det tycker jag är tydligt. Ni kanske inte vill att det ska ske social dumpning och dumpning av löner. Men ni har faktiskt ingenting emot det. Varför har ni annars lyft ut just de här fyra paragraferna, som gäller arbetstid, semester och lön? Det ska gälla samma villkor för utstationerade som för svenska företag. Det är det propositionen säger, och det finns tydligt skrivet. Läs till exempel s. 834! Och läs alla de bestämmelser som handlar om att underlätta för små företag! Nytt regelverk om upphandling 32 (KD) replik: Som lagstiftare har vi ett stort ansvar när vi fattar beslut om lagstiftning. Den ska hålla måttet, och den ska inte orsaka stora problem med krångel och annat för myndigheterna och för de mindre företag som ska få en chans att delta. Det är inte bara vi som säger detta, utan det sägs av remissinstans efter remissinstans. Jag har läst propositionen. Jag har också läst remissvaren. Med stigande förvåning har jag tagit del av hur mycket inneboende konflikter och problem som finns i den här lagstiftningen och som man måste komma till rätta med för att få ett regelverk på plats som ska fungera i praktiken när det möter verkligheten, så att vi kan göra det som både jag och vill, nämligen se till att man kan ställa sociala och arbetsrättsliga krav gällande den hårda kärnan vid upphandlingar, se till att småföretag kan delta, se till att de upphandlande myndigheterna klarar av att tillämpa regelverket och se till att regelverket är möjligt att följa upp. Jag tycker inte att den proposition som ligger på bord bidrar till detta. Jag vill passa på att yrka bifall till reservationerna 7 och 8 samt i övrigt bifall till förslaget i betänkandet. 33 Statsrådet (S): När jag lyssnar på debatten och lyssnar på och , två politiker som jag har stor respekt för och som jag har följt , inser jag att någonting hemskt har hänt med svensk politik. Vi borde ju kunna komma överens. Jag inser att både och har problem med social dumpning och de svårigheter som förekommer i upphandlande verksamheter. Men trots detta kommer de att trycka på fel knapp vid dagens votering, och oppositionens agerande kommer att leda till att den sociala dumpningen i upphandlande verksamheter kommer att fortsätta även efter . Förklaringen till att detta sker är den cementerade blockpolitiken, som sätter stopp för de nödvändiga reformer i vårt samhälle som ger svar på de samhällsproblem som drabbar våra medborgare. Den här blockpolitiken, herr talman, fördummar svensk politik och sätter stopp för förändringar som handlar om att skapa ett hållbart . Det här kommer kanske att ge en poäng i sociala medier. Det kommer kanske att kunna twittras om att regeringen åkte på stryk. Det kommer kanske att kunna sägas på Facebook att regeringen förlorade en gång till. Men det är inte mig det är synd om, herr talman. Det är inte oss det är synd om. Det är inte riksdagsledamöter, statsråd och talmannen som kommer att få . Vi har det bra. Det går ingen nöd på oss. Vi kommer att ha bra löner även efter dagens votering. Nytt regelverk om upphandling De som kommer att få betala priset för voteringen är i stället lastbilschaufförer, taxiförare och byggnadsarbetare. Det är de som betalar priset för vilja att för prestigens skull ge regeringen en förlust. De som härnäst kommer att vara i farozonen är väktare, sophämtare och it-tekniker. Det är de yrkesgrupper som påverkas direkt av offentliga upphandlingar. Menar vi på allvar, herr talman, att vi vill stå upp för sjysta villkor och svenska löner på svensk arbetsmarknad kan vi inte bortse från att den här kammaren har en enorm makt över arbetsmarknaden. En femtedel av ekonomi går genom offentliga upphandlingar. I taxibranschen står vi för av intäkterna. Utanför storstäderna är det en ännu högre andel av intäkterna i taxibranschen som kommer från skattemedel. Då måste vi ta vårt ansvar, för det är människorna utanför den här kammaren, utan de förmåner som statsråd och riksdagsledamöter har, som betalar priset för vår ovilja att göra upp och lösa problemen. Det talas om att det här skulle göra verkligheten svår för småföretagare. Men det är som dessa har en svår verklighet när det handlar om offentliga upphandlingar. De utsätts för en osund låglönekonkurrens, som har tolererats av svensk politik. Vi släpper in utländska företag med löner långt under de svenska nivåerna och ger dem förtur till svenska kontrakt som finansieras med svenska skattemedel. Det är dagens offentliga marknad. åkte till en byggarbetsplats utanför där en skola byggdes. Man konstaterade att lägstalönerna låg på på en svensk byggarbetsplats. Vilka var det som arbetade där? Jo, det var utstationerad arbetskraft som kommit hit. Deras bolag kunde konkurrera ut svenska företag som är seriösa och betalar avtalsenliga löner. Det är svenska seriösa småföretagare och medelstora företagare som betalar priset för att riksdag accepterar en osund konkurrens. Vi kommer efter dagens votering att vara det enda land i som tillåter låglönekonkurrens på den offentliga marknaden mot våra egna löntagare och företagare. Det är så det ser ut . Vi vet detta, herr talman. och vet detta, och jag vet detta. Det är inte en statshemlighet att färdtjänstupphandlingarna pressar ned lönerna för svenska taxiförare. Det är ingen statshemlighet att vi har extremt låga löner i upphandlade städtjänster. Det är definitivt ingen hemlighet att våra byggnadsarbetare utsätts för osund konkurrens från utländska företag med löner som är långt under de svenska nivåerna. Vi vet allt detta. Vi vet att skulle vi fatta rätt beslut är detta historia . Jag och regeringen menar att all politik i borde bygga på två begrepp, rätt och plikt. Du ska göra rätt för dig. Bor du i ska du arbeta om du kan, du ska betala skatt, och du ska bidra till samhällsutvecklingen och välfärden. Men det finns också en rättdel på detta. Staten måste också garantera att du får dina rättigheter skyddade av staten. Då måste svenska staten säkerställa att den svenska arbetaren inte utsätts för osund konkurrens från låglöneländer. Den svenska staten måste säkerställa att när den köper tjänster och byggentreprenader bidrar inte skattemedlen till att sänka lönerna för svenska arbetare. Vi kan inte bara kräva saker och ting av våra löntagare men inte ge någonting till dem när de gör rätt för sig. Nytt regelverk om upphandling Jag har haft förmånen att träffa många svenska byggnadsarbetare, företagare i byggbranschen, taxiförare, företagare i taxibranschen och städbranschen. De människorna jag har mött gör rätt för sig. De jobbar längre än vad vi gör. De klagar inte. Men vad de kräver av oss och den här kammaren är att kammaren sätter stopp för låglönekonkurrensen och lönedumpningen. Jag hade ett möte med taxiförare från taxibranschen här i . Till skillnad från , som bara nöjer sig med att träffa direktörerna för företag i dessa verksamheter som ägs av utländska ägare, har vi försökt att träffa dem som jobbar i verksamheterna. De vittnade om en verklighet som inte borde existera i . Det är en verklighet som innebär att de jobbar . Jag åkte ut till taxiremoten i för att se deras verklighet. De kommer till taxiremoten. Sedan är det en, två, ibland tre timmars kö på taxiremoten för att de ska komma till kön i terminalen. Då har de kanske väntat i remoten . De kommer till terminalen, och sedan är det en timmes kö på terminalen. Det är kanske som de har varit på , de kommer dit sex , och de har inte haft lön i . Sedan får de första körningen. Har de tur får de körningen till eller centrala . Då kanske de tjänar .