prot · H30995 · 2016-04-20 00:00:00 — Förslagen där syftar till att främja allmänhetens möjligheter att ta del av journalistik som präglas av mångfald, allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning, oavsett var i man bor. hade en hearing om journalisters och medieredaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar. Där framkom också kritik; det finns en bra lagstiftning, men den efterföljs tyvärr inte på det sätt som skulle vara önskvärt. Det har också kommit till min kännedom att tidningsutgivare egentligen ser att lagstiftningen redan finns men anser att den måste användas på rätt sätt. Med anledning av vad som har sagts här i talarstolen, att har ramlat ned från plats fem till plats åtta, är jag oroad över framtiden. Det som oroar mig mest är att det faktiskt är journalisternas egen självcensur som gör att vi får ta del av nyheter som kanske inte speglar verkligheten. Jag tycker också att det är anmärkningsvärt att vi har ledande riksdagspolitiker som uttalar att journalister är nationens fiender. I budgetpropositionen aviserade regeringen en handlingsplan för att förebygga hot mot det demokratiska samtalet. Arbetet med att ta fram en handlingsplan pågår i . Även inom och pågår ett arbete med att kartlägga och förebygga hot och våld mot journalister. bereds även ett betänkande om integritet och straffskydd som innehåller förslag om förstärkt skydd mot kränkningar på internet. Utskottet anser att det pågående arbetet med en handlingsplan och beredningen av betänkandet om integritet och straffskydd bör avvaktas och är inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionen. Det känns bra att vi i detta utskott kan verka tillsammans för att åstadkomma de förbättringar som krävs av oss när det behövs. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 23 Beskattning av företag, kapital och fastighet Beskattning av företag, kapital och fastighet betänkande 2015/16:SkU17 Beskattning av företag, kapital och fastighet 163 PER ÅSLING (C): Jag vill föreslå att betänkandet SkU17 återförvisas till skatteutskottet på grund av tekniska problem och att debatten därmed tas i samband med att ärendet återkommer till kammaren. Jag avstår därför från fortsatt debatt. 164 (M): Här har man förberett sig noggrant. Men jag har förstått att samtliga partier är överens om att vi bör ta hela debatten senare, så jag gör som föregående talare och avstår från vidare debatt. 165 (SD): Vi instämmer i förslaget från Per Åsling, som är ordförande i skatteutskottet. Därmed avstår också jag från vidare debatt. 166 (KD): Inte förvånande gör jag precis likadant. 167 (S): Det vore märkligt om vi från Socialdemokraterna skulle ha någon annan uppfattning om detta. Vi instämmer i Per Åslings förslag om att ta debatten . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 24 Statlig förvaltning och statistikfrågor betänkande 2015/16:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor 168 (SD): Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 8. Statlig förvaltning och statistikfrågor Jag börjar med att säga några ord om motion 2056, Öppen källkod. Användandet av öppen källkod och öppna standarder inom det offentliga börjar nu ta alltmer fart. Riktningen är tydligt utpekad genom exempelvis E-delegationen, som i sitt arbete ska sträva efter att offentlig förvaltning, i så stor utsträckning som möjligt, ska bygga sina lösningar på öppna standarder, använda sig av programvara som bygger på öppen källkod samt sträva efter lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar. Detta skulle medföra såväl kostnadsbesparingar som bättre möjligheter till tjänsteutveckling, förbättring av programvarans tillförlitlighet och även öka användarnas inflytande. Största hindret till en övergång är i regel den bekvämlighet som finns, då man sitter fast i ett stort beroende till enskilda leverantörer och licenskontrakt där en övergång är förenad med mycket arbete. En sådan förändring sker givetvis inte i en handvändning, men det är viktigt att bestämma i vilken riktning man vill gå och att ett principiellt ställningstagande görs som är vägledande kring användandet av öppen källkod samt öppna standarder. Vad gäller motion 1821 förs statistik inom de flesta samhällsområden för att ge oss lagstiftare adekvat beslutsunderlag. Men när det kommer till det statistiska underlaget för ekonomiskt bistånd finns det förbättringspotential. En stor del av det ekonomiska biståndet – i vardagligt tal kallat försörjningsstöd – går till utrikes födda. Där förs det statistik baserat på kön, åldersgrupp och samlevnadsform. För de hushåll som tar emot försörjningsstöd finns dock ingen detaljerad statistik över bakgrund eller utbildning, varken för inrikes eller utrikes födda. En bredare och mer detaljerad statistik skulle ge oss bättre möjlighet att utvärdera våra politiska beslut. Det skulle också förbättra förståelsen om varför vissa människor i större utsträckning än andra hamnar i bidragsberoende och vilka grupper som är mest utsatta. Vilken utbildningsbakgrund har de som fastnar i bidragsberoende? Vilka mönster går att se bland inrikes födda i bidragsberoende? Delar vi upp utrikes födda efter ursprungsländer, vilka regioner är då överrepresenterade och varför? Det är frågor som behöver bättre svar. Ett exempel som belyser den problematiken jag talar om är de två närliggande kommunerna som i mångt och mycket delar samma arbetsmarknad och samma bostadsmarknad. Men i går av det ekonomiska biståndet till svenskfödda medan siffran i ligger på . Har skillnader i den lokala migrations- och integrationspolitiken påverkat utbetalningarna av det ekonomiska biståndet? Bristfälligt statistiskt underlag gör frågan svårare att besvara. Jag vill kort också beröra motion 3224 som delvis handlar om samma sak, nämligen statistiskt underlag. Men i det här fallet rör det sig om Kriminalvårdens statistik. Enligt deras egen statistik och en är nästan en tredjedel av landets intagna i anstalt – det vill säga fängelse – utländska medborgare. Det är en hög siffra. Men skulle man titta på de som invandrat och fått svenskt medborgarskap skulle andelen med utländsk bakgrund troligtvis vara ännu högre. är Kriminalvården i lag förbjuden att registrera de intagnas ursprungliga nationalitet eller om de har annan bakgrund än svensk. Det går med andra ord inte att titta närmare på intagna i gruppen svenska medborgare trots att den gruppen , på grund av höginvandring, är allt mer heterogen. Därmed förhindras man också att förstå utvecklingen i samhället. Statlig förvaltning och statistikfrågor Därför vill jag att regeringen återkommer med ett förslag som ser till att Kriminalvården tillåts föra och även ges uppdrag att föra statistik även inom gruppen svenska medborgare. Jag är för alla politiska satsningar som hjälper oss att förstå verkligheten bättre, vare sig det gäller utbetalning av ekonomiskt bistånd, kriminalitet eller arbetslöshet. Verkligheten är komplex, och statistik ger oss djupare kunskap och därmed också bättre politiska beslut. 169 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Regeringen har en aktiv politik när det gäller statlig förvaltning, till skillnad mot den tidigare borgerliga regeringen som mest tänkte på skattesänkningar. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att digitalisering är den enskilt största förändringsfaktorn och påverkar alla delar av samhället. Förutom att digitaliseringen bidragit till en stärkt välfärd har den också bidragit till att driva tillväxten i . Regeringen anger att det verkar finnas en outnyttjad potential inom den offentliga sektorn, trots att har bland de bästa förutsättningarna när det gäller digitalisering. Digitalisering är ett viktigt verktyg för att effektivisera offentlig förvaltning. De statliga myndigheterna måste på ett bättre sätt samverka över myndighetsgränser när det gäller e-förvaltning. Jag kommer att räkna upp några exempel på vad regeringen gjort och gör. fick i uppdrag att följa de statliga myndigheternas användning av it och hur myndigheterna tar till vara digitaliseringens möjligheter. beslutade regeringen att underteckna en avsiktsförklaring för digital förnyelse av det offentliga tillsammans med Kommuner och Landsting. redovisade sitt uppdrag om finansieringslösningar för gemensamma digitala lösningar. gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera styrning av statlig verksamhet. har i sitt regleringsbrev haft ett uppdrag som handlar om effektivare statsförvaltning. ska myndigheten sprida goda exempel om effektivisering, metoder, arbetssätt, digitalisering samt styrning och uppföljning. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Statskontoret och rapporteras till . Inom detta område gör regeringen mycket. Statliga myndigheter måste arbeta mer strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att det skett förändringar i lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen som trädde i kraft . De lagändringarna innebär att myndigheterna är skyldiga att publicera förteckningar över vilka typer av handlingar de vanligen kan ge ut elektroniskt. Statlig förvaltning och statistikfrågor Det är 18 myndigheter som har haft i uppdrag att rapportera om sitt arbete med tillgänglighet för handlingarna. Regeringen har kommit igång med att utveckla politiken och har en tätare dialog med SKL. har fått i uppdrag att förvalta portalen . Vår regering gör mycket när det gäller öppna data. Detta betänkande är ett motionsbetänkande. Det fanns förslag om öppen källkod. Det är precis det som EU nu arbetar med. Man tar fram en strategi för den inre marknaden när det gäller förslagen om innovationsvänlig upphandling, öppna data och sådant. När det gäller innovationsupphandling kommer vi att anta en ny lagstiftning i denna kammare under innevarande år. Regeringen jobbar också med de frågorna. I detta betänkande föreslår vi också ett tillkännagivande till regeringen om att utlokalisera myndigheter. Det är en viktig fråga för oss. Det är viktigt att staten tar ansvar för hela och att håller ihop. Människor, orter och hela bygder ska inte känna sig övergivna. upplever människor runt om i vårt land urbaniseringens starka kraft. Det är många verksamheter som försvinner från orten. En del händer också i förorterna där servicen försvinner. Man upplever bristande service – både samhällelig och kommersiell. har det inte skett några större reformer när det gäller utlokaliseringen av statliga verk. har Statskontoret fått i uppdrag av regeringen att undersöka hur myndigheter kan lokaliseras utanför . De ska föreslå vägledande utgångspunkter för myndigheternas fortsatta arbete med lokalisering. Myndigheterna är naturligtvis fristående, men staten måste ta ansvar för helheten och ta ett större ansvar för koordinationen av verksamheten. Det finns en del exempel på utlokaliseringar som har varit bra. Det är inte bara delar av verksamheter som kan utlokaliseras utan det kan även vara fråga om hela verksamheter. Ett exempel är Statens servicecenter, som i huvudsak finns i och . De har fått i uppdrag att titta på om det finns fler saker de kan göra. Det är en stor skillnad i vårt land på fördelningen när man tittar på myndigheternas säte. Drygt hälften av landets myndigheter finns i . Andelen statsanställda ligger där på . Det kan jämföras med där av myndigheterna har sitt säte och av de statsanställda jobbar där. har av myndigheterna och av de statsanställda. Översynen av var statliga myndigheter ska vara lokaliserade behövs. Det är mycket märkliga obalanser. Det finns naturligtvis en annan sida av myntet. Att omlokalisera en myndighet är ett ingripandebeslut som naturligtvis för med sig oro och osäkerhet för dem som arbetar i myndigheten. Risken är att kompetenta medarbetare väljer att sluta och att handläggningstiderna blir längre när verksamheten ska byggas upp på en helt annan ort. Därför ska arbetet bedrivas med omsorg och seriositet. Lärdomar finns att hämta från tidigare omlokaliseringar. Ett exempel är , som har en väl fungerande verksamhet i . I den andra vågskålen, herr talman, finns faktiskt billigare lokalkostnader ute i landet. Det är ett faktum att utbildningsnivån har höjts hos personalen på myndigheter som har omlokaliserats. Det avgörande skälet till varför regeringen engagerar sig i frågor om myndigheters lokalisering och omlokalisering av myndighetsfunktioner är att måste hålla ihop och att människor, orter och hela bygder inte ska känna sig övergivna. Statlig förvaltning och statistikfrågor Myndigheterna kan bli ett tillskott till den lokala arbetsmarknaden i hela landet, inte minst genom att erbjuda intressanta karriärvägar. De bidrar också till en regional dynamik och aktivitet. Den svenska modellen bygger på en gemensam idé om det kloka i att hålla ihop. Med denna kursändring i svensk förvaltningspolitik bygger vi vidare på vår gemensamma idé. Att investera i tillit är att investera klokt för framtiden. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:148 Kvarstad på bankmedel inom EU § 26 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:1125 Ungdomar som resurs inom äldreomsorgen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1126 Trygghet för alla elever av (M) till utbildningsminister (MP) § 27 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:1075 Öppna hbt-personer i av (S) till utrikesminister (S) 2015/16:1093 AP-fondernas verksamhet av (C) till statsrådet (MP) 2015/16:1092 Översyn av direktiven för AP-fondernas innehav av (V) till statsrådet (MP) § 28 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med § 9 anf. 36 (delvis), av talmannen därefter till och med § 12 anf. 74 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 117 (delvis), av talmannen därefter till och med § 21 anf. 140 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Fråga om hänvisning av motion till utskott 2 (M) 3 HANS (S) 4 (SD) (Beslut fattades under § 17.) § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Utökning av antalet suppleanter § 4 Val av extra suppleant § 5 Minskning av antalet suppleanter § 6 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 7 Anmälan om faktapromemoria § 8 Ärenden för bordläggning betänkande 2015/16:NU14 5 (M) 6 (SD) 7 (C) 8 (V) 9 (L) 10 (KD) 11 (S) 12 (M) replik 13 (S) replik 14 (M) replik 15 (S) replik 16 (V) replik 17 (S) replik 18 (V) replik 19 (S) replik 20 (C) replik 21 (S) replik 22 (C) replik 23 (S) replik 24 (MP) 25 (M) replik 26 (MP) replik 27 (M) replik 28 (MP) replik 29 (C) replik 30 (MP) replik 31 (C) replik 32 (MP) replik 33 (S) 34 (M) replik 35 (S) replik 36 (M) replik 37 (S) replik 38 PER ÅSLING (C) 39 (V) replik 40 PER ÅSLING (C) replik 41 (V) replik 42 PER ÅSLING (C) replik (Beslut fattades under § 19.) § 10 Regional tillväxtpolitik betänkande 2015/16:NU17 43 (M) 44 (SD) 45 (M) replik 46 (SD) replik 47 (M) replik 48 (SD) replik 49 (C) 50 (V) 51 (L) 52 (KD) 53 (S) 54 (SD) replik 55 (S) replik 56 (SD) replik 57 (S) replik 58 (M) replik 59 (S) replik 60 (M) replik 61 (S) replik 62 (C) replik 63 (S) replik 64 (C) replik 65 (S) replik 66 (MP) 67 (M) replik 68 (MP) replik 69 (M) replik 70 (MP) replik (Beslut fattades under § 19.) § 11 Lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning betänkande 2015/16:NU18 (Beslut fattades under § 19.) § 12 om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete betänkande 2015/16:FöU13 71 (L) 72 (M) 73 (SD) 74 (L) replik 75 (SD) replik 76 (L) replik 77 (SD) replik 78 (C) 79 (KD) 80 (S) 81 (L) replik 82 (S) replik 83 (L) replik 84 (S) replik 85 (SD) 86 (L) replik 87 (SD) replik 88 (L) replik 89 (SD) replik 90 (SD) 91 (L) replik 92 (SD) replik 93 (L) replik 94 (SD) replik (Beslut fattades under § 19.) betänkande 2015/16:TU13 95 (M) 96 (SD) 97 (C) 98 (KD) 99 (MP) 100 (SD) replik 101 (MP) replik 102 (SD) replik 103 (MP) replik 104 (M) replik 105 (MP) replik 106 (M) replik 107 (MP) replik 108 (S) 109 (C) replik 110 (S) replik 111 (C) replik 112 (S) replik 113 (M) replik 114 (S) replik 115 (M) replik 116 (S) replik 117 (V) 118 PER KLARBERG (SD) 119 (S) 120 (M) replik 121 (S) replik 122 (M) replik 123 (S) replik (Beslut fattades under § 19.) § 14 om rehabiliteringsgarantin betänkande 2015/16:SfU13 (Beslut fattades under § 19.) betänkande 2015/16:KU19 124 (V) 125 (S) 126 (M) 127 (MP) 128 (M) replik 129 (MP) replik 130 (M) replik 131 (MP) replik (Beslut fattades under § 19.) § 16 Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor betänkande 2015/16:KU13 betänkande 2015/16:KU14 132 (M) (forts. § 20) § 17 Beslut om begäran om hänvisning av motion § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU8 Folkbildning och spelfrågor KrU10 Kultur för alla FöU9 Det omarbetade direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet FöU11 Genomförande av det omarbetade direktivet om explosiva varor § 19 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU18 Lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning FöU13 om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete § 20 (forts. från § 16) Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor (forts. KU13 och KU14) 133 (SD) 134 (V) 135 HANS (S) 136 (MP) 137 (C) 138 (L) 139 SKÅNBERG (KD) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2015/16:KU16 140 (M) 141 (SD) 142 (V) 143 (M) replik 144 (V) replik 145 (M) replik 146 (V) replik 147 SKÅNBERG (KD) 148 (S) 149 (MP) 150 (C) 151 (S) 152 (MP) 153 (M) replik 154 (MP) replik 155 (M) replik 156 (MP) replik (Beslut skulle fattas .) § 22 Tryck- och yttrandefrihetsfrågor betänkande 2015/16:KU18 157 (M) 158 (SD) 159 (C) 160 (L) 161 SKÅNBERG (KD) 162 (S) (Beslut skulle fattas .) § 23 Beskattning av företag, kapital och fastighet betänkande 2015/16:SkU17 163 PER ÅSLING (C) 164 (M) 165 (SD) 166 (KD) 167 (S) (Beslut skulle fattas .) § 24 Statlig förvaltning och statistikfrågor betänkande 2015/16:FiU25 168 (SD) 169 (S) (Beslut skulle fattas .) § 26 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 27 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 28 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016