prot · H30965 · 2016-02-10 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för den 26, 27 och justerades. § 2 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 26 till 28 i socialutskottet från 70 till 75 i Kammaren medgav dessa utökningar. § 3 Val av extra suppleanter Val av extra suppleanter företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2015/16:331 Interpellation 2015/16:331 Våld och trakasserier på asylboenden av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är försenat flyg som gjorde att den planerade debatten inte kan hållas som planerat. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:89 till finansutskottet 2015/16:86 till socialutskottet 2015/16:RB3 till finansutskottet § 6 Kommissionens arbetsprogram 2016 Kommissionens arbetsprogram 2016 (KOM(2015) 610) 1 (V): delar flera av de synpunkter och invändningar mot kommissionens arbetsprogram som framförs i utrikesutskottets utlåtande. Vi står bakom de medskick som har gjorts, bland annat om kommissionens bristande ambitioner gällande frågor om klimat‑, miljö- och energipolitiken. delar utskottets oro när det gäller att den fria rörligheten för arbetskraft inte får ske till priset av social dumpning. Vi välkomnar kommissionens förslag om att motarbeta de strukturella hinder som försvårar för kvinnor att delta i arbetsmarknaden. Det är också positivt att man uppmärksammar diskriminering av funktionsnedsatta och tillgängligheten och att det blir en fråga för många medlemsländer. Det finns flera andra frågor och punkter där vi har en annan uppfattning och politik än utskottets majoritet. Här vill jag lyfta fram några av synpunkter på dessa områden. Den ekonomiska och sociala krisen i EU fortsätter att fördjupas. EU:s inriktning på att spara sig ur krisen har misslyckats. Därför menar vi att EU behöver en ny inriktning för den ekonomiska politiken. Vi måste sätta människor i fokus i stället för företagens vinster i slutändan. Det är det som det hela handlar om. De åtgärder som föreslås i arbetsprogrammet är långt ifrån tillräckliga. vill se en tydligare prioritering av åtgärder för att stimulera ekonomin och målet om full sysselsättning utifrån människans behov. Vi menar att skuldavskrivningarna för enskilt land, till exempel , är en förutsättning för att man ska kunna vända den ekonomiska utvecklingen och värna jobb och välfärd. Det handlar om att på så sätt stabilisera , som har drabbats av att den ekonomiska fördelningen mellan länder faller orättvist i EU. De rika länderna vinner på hela konstruktionen. menar vidare att inte till varje pris ska försvara eurosamarbetet. Att fortsätta ge miljarder av våra gemensamma tillgångar i stöd för att bankerna ska slippa kreditförluster är inte rimligt. I fallet har man räddat bankerna på bekostnad av arbetslösa, fattiga och pensionärer. Krisen är fullständig i . Vi menar att EU måste möjliggöra för enskilda medlemsstater att återgå till nationella valutor på ett balanserat sätt. Den ekonomiska krisen har väldigt negativa konsekvenser för EU:s invånare. Bland annat ser vi hur rasism och främlingsfientlighet växer runt om i . Det är helt enligt forskningen. När klyftorna ökar och resurser omfördelas kraftigt ojämlikt ökar konflikter av det här slaget. Det är farligt. Vi måste ta en annan riktning. Vi måste börja jobba för jämlikhet. Det handlar om såväl hälsa som den stora frågan om främlingsfientligheten, som växer på ett våldsamt sätt på sina håll i . Diskrimineringen av romer och antiziganismen är också en utmaning i hela . Vi menar att kommissionen borde ha inlett ett arbete för att värna romernas rättigheter i hela . I krisens spår ser vi hur konservativa krafter ifrågasätter kvinnors rättigheter och de framsteg som har skett på jämställdhetens område. Detta hade varit ett bra tillfälle att lyfta och slå vakt om kvinnors rättigheter. Men i stället ser vi hur kommissionen mycket tydligt valt att nedprioritera jämställdhetsfrågorna i sitt arbete. Vi ser med oro på hur EU och EU:s medlemsstater valt att möta flyktingkrisen. I av flera blodiga konflikter och de största flyktingströmmarna sedan skulle EU behöva värna asylrätten och arbeta fram lagliga vägar och garantera att alla EU:s medlemsländer lever upp till sina internationella åtaganden. Det är också så att vi i väst har en del, så att säga, inflytande på de här konflikterna historiskt. Det finns en ojämlik resursfördelning. Det har funnits olika oljeintressen och andra saker som har triggat de här konflikterna, så det är viktigt att vi hjälper till när krisen ser ut som den gör. De här perspektiven saknas helt i arbetsprogrammet. I stället lyfter man fram förslag om att korrigera svagheter i Dublinsystemet och stärka Europeiska stödkontoret för asylfrågor. Vi menar att det här inte kommer att lösa situationen för de miljoner människor som är på flykt. I arbetsprogrammet lyfter man fram att ett starkare och djupare samarbete med tredjeland behövs för att förbättra migrationshanteringen. I realiteten har detta bland annat inneburit att EU utlovat ett alltmer auktoritärt för att ska hindra människor på flykt från att ta sig till EU. är starkt kritiskt till EU:s avtal med från toppmötet och kommer att kräva att vår regering och EU gör en noggrann redovisning av hur använder pengarna och hur de satsas på flyktingarna. En annan punkt som vi vill lyfta upp är frihandelsavtalet mellan och , TTIP. är i grunden positivt till att det skapas förutsättningar för ökad handel, men den måste vara rättvis och utgå från människa och miljö. Den kan inte i första hand utgå från företagens vinster och att man ska kunna stämma utifrån ett sådant perspektiv. Det måste vara det som ekonomin egentligen är till för, människan, som står i fokus. Vi känner djup oro inför de pågående förhandlingarna om frihandelsavtalet mellan och , TTIP. Vi hoppas verkligen att man driver på för att det här inte ska urholka demokratin. 2 (S): Vi diskuterar kommissionens arbetsprogram 2016. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Det finns många viktiga frågor som sammanfattas i tio punkter av kommissionen. Jag tänkte beröra tre områden lite mer specifikt: EU:s flykting- och migrationspolitik/säkerhetspolitik, klimat- och energipolitiken samt relationen till EU:s grannländer. Först en historisk återblick, om än . var ett annorlunda år i EU:s historia. Vi fick genomleva stora utmaningar praktiskt, emotionellt och ekonomiskt. Visualisera bilden av terrorattackerna i : 130 döda, ett otal skadade och oroliga anhöriga – en nation i kris och med undantagstillstånd. gick i krig med Daish och vädjade om militär assistans från EU i enlighet med EU:s solidaritetsklausul. svarade snabbt och erbjöd hjälp. Andra EU-länder gjorde likadant. Terrorhandlingar ska bekämpas över nationsgränserna. Den typen av solidaritet är en naturlig del av medlemskapets värde inom EU-familjen. Jag är den första att instämma i detta och skickar mina varmaste tankar till folk, offren och offrens anhöriga. Måtte terrorn i alla dess former bekämpas effektivt och målinriktat! Visualisera nu en annan bild – en död treårig pojke som spolats upp på en sandstrand i . Det var en bild som fick hela EU och världen att reagera kraftfullt. Insamlingarna för att bidra med ekonomiskt stöd till främst flyktingarna från slog rekord. Vanliga människor och ideella organisationer visade prov på en sällan skådad solidaritet människor emellan. Debattens vågor gick höga om att EU med sina 500 miljoner människor kunde ta emot en större andel av världens 60 miljoner flyktingar. lyckades med högt engagemang tillsammans med like-minded-länder som få till en fördelningsmekanism om att fördela 160 000 flyktingar mellan EU:s 28 medlemsländer. Så långt gott, men eftersmaken, herr talman, blev bitter och stämningen stel. , och visade prov på solidaritet som i många stycken kan jämföras med de insatser som genomfördes under när miljontals människor befann sig på flykt. Övriga 25 medlemsländer trätte sinsemellan om hur få flyktingar de ville ta emot, hur höga stängsel som skulle byggas kring EU:s yttre gränser och hur de på bästa vis kunde trixa med grundfundament: att asyl söks i ankomstlandet till EU. Det här en annan bild av EU, ett osolidariskt EU. Det är ett EU där rädslan och egenintresset blir överordnat solidariteten, ett helt annat EU än när det gäller kampen mot terrorismen. Jag ställer inte innehållet och allvaret i dessa frågeställningar mot varandra; jag exemplifierar bara hur olika medlemsländernas agendor kan utvecklas när solidariteten behövs som mest. Därför, herr talman, är det viktigt att frågorna får en så tydlig prioritet i kommissionens arbetsprogram . Klimat- och energifrågorna är högst väsentliga i EU-samarbetet. EU som en progressiv global aktör i klimatdiskussionerna är en kvalitetsgaranti för en framtida fossilbränslefri värld. Parisförhandlingarna var ett steg i rätt riktning, och det finns mycket gott som världens övriga länder kan bidra med till framtidens moderna och nödvändiga förändringar avseende färden till 1,5-gradersmålet. Den och vår klimat- och miljöminister gjorde mycket goda insatser, och det är vi väldigt tacksamma för. Det bidrog också till de positiva förhandlingsresultaten. Även om EU är en progressiv aktör i världssamfundet finns det mycket att göra i många EU-länder. En utveckling från fossilbränslen till biodrivmedel för att minska fordonsflottans belastning på klimatet och uttaget ur våra ändliga resurser är viktig. Förändringen av många EU-länders energisystem från kol-, naturgas- och oljeberoende till fossilbränslefria alternativ som vind och solenergi är också viktig. Detta är också en säkerhetsfråga, eftersom EU är beroende av att skapa interna energilösningar i en i övrigt osäker omvärld. Vi har det hyggligt förspänt i och klarar oss väl vid energibristsituationer, men många EU-länder står dåligt rustade på grund av beroendet av till exempel naturgas från länder utanför EU. Ett nytt energiskattedirektiv skulle vara välkommet . Det är bra att kommissionen prioriterar klimat- och energifrågorna, även om det skulle kunna ha varit ett mer progressivt ingångsvärde i just arbetsprogrammet. EU som en starkare global aktör är en hörnsten för en säkrare värld. om någonsin måste den gemensamma utrikespolitiken blir än mer fokuserad och EU-gemensam. När 28 länder står samman är det svårt för andra aktörer i till exempel fredssamtal och dialoger kring mänskliga rättigheter att bortse från kraften av 500 miljoner människors folkvalda aktörers ageranden i stora världspolitiska händelser. Vi glömmer bort att och faktiskt har färre människor tillsammans än vad EU har. Utvidgningen av EU är viktig. Kommissionens samtal och dialoger med associerade länder och kandidatländer lägger grunden för moderna förutsättningar för mer demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, kamp mot korruption, försvarandet och utvecklandet av rättssamhället och ekonomisk utveckling inom EU såväl som i EU:s grannländer. Utvidgningsprocessen har också en ytterligare dimension. Den fria rörligheten i kan förstärkas och skapa helt andra möjligheter för ekonomisk samverkan mellan länderna tack vare migrationens kraft, där människor bereds möjligheter att utvecklas och bidra till att olika EU-länder får tillgång till god arbetskraft under luppen av goda arbetsvillkor. Rörlighet mellan länder är modernt, medan protektionism och nationalism är omodernt och visar färdriktningen tillbaka till det gamla , i ständiga konflikter och krig mellan grannländer, ofta grundade i prestige och en ovilja till samarbete för att det är fel personer – kulturellt och etniskt – på andra sidan gränserna. Vi glömmer snabbt att den europeiska kontinenten har genomlidit två världskrig och ett blodigt krig på . EU är i grunden ett fredsprojekt som skapat unik samverkan i en mängd andra frågor. Därför är det så viktigt att kommissionen i allt väsentligt trycker på vikten av en fortsatt utvidgning av EU. Visst förekommer det stunder av bristande solidaritet mellan EU-länderna, men oftare står EU-länderna upp för gemensamma beslut, inte minst i utrikespolitiken. Sanktionerna mot och är exempel på solidaritet med fokus på att skapa bättre förutsättningar för fred och säkerhet på hela den europeiska kontinenten. 3 (M): debatterar vi kommissionens arbetsprogram. Det antogs och innehåller de stora politiska prioriteringarna för den nya kommissionen . Målet med kommissionens program är att göra skillnad i de stora och övergripande frågorna – de frågor, herr talman, som inte kan avgöras på nationell nivå, frågor som behöver gränsöverskridande samarbete. I dessa tider när mycket av det arbete vi gör och de frågor vi brottas med här i , precis som i alla andra nationella parlament, handlar om konflikter och människor på flykt finns det bara ett sätt att närma sig dessa frågor, och det är samarbete. Det var precis på det sättet som valde att närma sig och att enas efter . Det var när var härjat. Extremismen hade skövlat åtskilliga liv. Människor hade flytt, gömt sig och dödats. Det var när de goda krafterna segrade och länder och ledare insåg att en världsdel som samarbetar har mycket bättre förutsättningar att erbjuda sina medborgare ett liv i fred under goda omständigheter. Jag tycker att detta är viktigt att ha i åtanke, herr talman, när vi debatterar kommissionens arbetsprogram . Syftet är ju just att nå en bättre värld, ett bättre , och inte bara utan också grannskap. De frågor vi debatterar är övergripande. När det kommer till själva ärendebehandlingen i varje specifik fråga är det sedan sakutskotten och som behandlar detta, och därför är det en något övergripande debatt . Jag kommer i mitt anförande att lyfta upp några specifika frågor. Det är klart att det inte går att i ett anförande här i kammaren lyfta upp ett helt program. Det är alldeles för många frågor som skulle komma upp i så fall, och jag skulle ta kollegornas tid i anspråk. Jag vill också säga i det här sammanhanget att vi, precis som övriga allianspartier, står helt bakom utskottets förslag i utlåtandet och yrkar bifall till detta. Vilka frågor vill jag lyfta upp? En fråga handlar om det så kallade utstationeringsdirektivet, som vi i Alliansen tar upp i vårt särskilda yttrande. Det är viktigt just för att det ska finnas en gemensam arbetsmarknad för medborgare så att de kan arbeta i andra länder, sändas ut och veta att det finns trygghet. Det handlar om sociala rättigheter och ekonomiska rättigheter, det vill säga lön, semester, arbetssäkerhet – helt enkelt ett skydd för arbetstagarna. Detta behöver vi mer av. Varje land kan inte klara sig självt. Det finns ett samarbete. Det har lett fram till att har blivit mycket bättre än vad var när EU bildades. En annan fråga jag vill lyfta upp är inte omnämnd med speciellt många rader i utlåtandet. Den handlar om antibiotikaresistensen. Antibiotikaresistensen är en fråga som är av världsnaturklass. Här kan EU göra skillnad. I de fall bakterierna blir helt resistenta mot de läkemedel som finns råder en stor risk för att isolering och avståndstagande åter får fäste. Här kan EU göra skillnad dels för ett samarbete över de medicinska gränserna med regler för förskrivning, dels för forskning, utveckling och utbildning för att hitta nya medel och sätt att behandla och övervinna de antibiotikaresistenta bakterierna. En annan fråga jag vill lyfta upp är det östliga partnerskapet. Östliga partnerskapet tillkom på initiativ av och . Syftet var att stödja de östliga länderna för att det också där ska bli en positiv utveckling av demokrati, arbetsmarknad och inflytande. Jag säger detta på grund av den situation som råder i . När befolkningen i högt och tydligt på Majdan framförde önskemål om att närma sig EU reagerade . reagerade så kraftigt att de ryska aggressionerna fortfarande kvarstår. EU har inte lämnat . EU står fast vid sina principer och stöder enhälligt med hjälp av bland annat sanktioner mot . Detta visar också i praktisk handling hur EU kan arbeta för att stödja fred och demokrati. Jag vill även lyfta upp en annan fråga som civilutskottet har med i sitt yttrande. Jag nämner civilutskottet här därför att samtliga utskott i har beretts möjlighet att yttra sig till utrikesutskottet. tog fram ytterligare en fråga som kan tyckas liten, men den är viktig. Den handlar om varje lands rätt att självt utse regelverk för hur styrelseledamöter ska utses. EU har framfört tankar om könskvotering när ledamöter i bolagsstyrelser ska utses. Från moderat håll och inom Alliansen säger vi att det är en fråga som ska avgöras på nationell nivå. Det är ingenting som ska avgöras av EU. Det är en viktig princip. Frågor som vinner på ett gemensamt arbete och gemensamma överenskommelser ska också avgöras på den gemensamma nivån, övriga frågor på den nationella nivån. Detta är också vad civilutskottet har yttrat. Sedan har vi frågan om migrationspolitiken och flyktingkrisen. Precis som har sagt tidigare ställer sig och jag helt bakom beskrivningen. Vi delar uppfattningen att måste samarbeta. Jag har anmält , och överskrider jag tiden. Tyvärr, herr talman, kommer jag att överskrida tiden därför att frågan är angelägen. behöver samarbeta när det gäller flyktingar. ska fortsätta att vara en kontinent som erbjuder människor som flyr en . Vi ska räcka ut en hjälpande hand för de personer som är i behov av skydd. För att detta ska vara möjligt måste samarbeta. 160 000 människor söker hjälp. Ett enskilt land kan inte erbjuda den hjälpen, men som kontinent kan samarbeta och vara en . Detta är en viktig medmänsklig fråga. Vi får inte glömma bort att det var just medmänskligheten som gjorde att EU bildades . 4 (L): ska vi debattera arbetsprogram . Jag vill inledningsvis påminna kammaren om att den stora klassiska debatten om Europapolitik kommer lite längre fram . Liberalerna är det svenska riksdagsparti som vill gå längst i Europasamarbetet genom att fördjupa, utvidga och binda oss samman ännu mer när det handlar om EU:s grunder i fråga om demokrati, frihet och mänskliga rättigheter. Jag vill kort inleda med ett par ord om det europeiska läget just . EU-samarbetet befinner sig i den djupaste kris vi någonsin har sett i EU:s historia. När det grymma kriget rasar i och 60 miljoner befinner sig på flykt borde fler länder än , och ha visat ledarskap och genuin solidaritet. Ansvar och solidaritet är kollektiv i en union. När demokratin i världen går tillbaka borde vi kunna förvänta oss mer av EU-länderna. Vi borde kunna förvänta oss att samtliga skulle hylla pressfrihet, öppenhet och mänskliga rättigheter. Tvärtemot skämmer EU-länder som och ut unionen genom att trampa på det fria ordet och attackera de grundläggande friheterna. Den har varit märkligt tyst när grannländer nedrustar friheten. Också i tal lyste detta kraftfullt med sin frånvaro. När vi borde ha lärt oss av vår europeiska historia, när vi har lärt oss så mycket om högerextremism, rasism och de olika nyanserna av brunt, när vi har sett hur de onda och destruktiva krafterna har vuxit på europeisk mark, som våldsbejakande islamistiska extremister har utfört brutala terrordåd i och , borde ha agerat mycket annorlunda. Under dessa tuffa tider behövs mer samarbete, inte mindre. Vi ska minnas att EU har vuxit genom tidigare kriser i historien. Framför allt behövs mer gränsöverskridande samarbete i de frågor som inte kan lösas nation för nation. Den fria rörligheten i EU har gett oss ökat välstånd, bättre företagsklimat och större möjligheter för människor. Det är bra. Men tyvärr är det inte bara EU-medborgare, turister och hårt arbetande människor som drar nytta av gränssamarbetet, utan också kriminella ligor utnyttjar de öppna gränserna. Vi ser hur den grova kriminaliteten år för år har förstärkts på många håll i trots att EU har försökt att göra motstånd. Vi har sett vad som händer när säkerheten brister och hur det drabbar de allra mest utsatta människorna, hur hallickar cyniskt kör runt traffickingoffer på groteska turnéer där kvinnor och flickor tvingas sälja sig i land efter land. Det är slaveri av vår tid i . Vi ser hur vapen sprids över gränserna, och det är lätt för unga människor att köpa narkotika, för att inte tala om islamismens, Daishs och andra terroristgruppers ökade verksamhet och cyniska terrorism i . bor, som nämndes tidigare, en halv miljard människor i EU. Det ska jämföras med dryga 300 miljoner medborgare i . För oss liberaler är det självklart att EU på samma sätt som behöver federala myndigheter. Det är därför nödvändigt att inrätta ett europeiskt FBI. Det är omöjligt för någon polismyndighet på nationell nivå att utreda grova brott som utförs över en hel kontinent. Det gör att miljoner brottsoffer ofta står utan upprättelse och att brottslingar i många fall kan springa fritt på . Vi liberaler vill därför att det europeiska rättssamarbetet stärks. Det är därför vi har skrivit ett särskilt yttrande på den fronten. Det gäller polisen, det gäller säkerhetspolisen och det gäller åklagare. För att stoppa den gränsöverskridande och grova brottsligheten behöver EU:s åklagarsamarbete Eurojust utvecklas till en europeisk åklagarmyndighet, där också den europeiska polisstyrkan kan delta i utredningar. Det handlar om att stoppa människohandel, penningtvätt, narkotikasmuggling och fusk med bidragspengar. Kommissionens förslag om en EU-gemensam åklagarmyndighet för att utreda bedrägerier med EU-medel är ett steg i rätt riktning. Man kan hoppas att Eppo kommer att bli ett skarpare vapen mot svindlare i hela . Jag tycker att det är beklagligt att inte fler partier i denna kammare tycker att det är bra att vi samarbetar mer på denna front och vill förstärka det samarbetet. Vi liberaler hoppas att den här åklagarmyndigheten ska få ett mycket bredare mandat. Det behövs för ett säkrare och mer stabilt . 5 (KD): debatterar vi utrikesutskottets utlåtande rörande arbetsprogram , ett program som fått namnet Dags för nya tag. En något rubrik, kan tyckas, men efter ett eländigt 2015 med långsam ekonomisk återhämtning, stor oro i vår omvärld, fler människor på flykt än och terrorattacker på europeisk mark bedömer att det är dags att agera annorlunda – att ta nya tag. Det är en välkommen insikt. Kommissionen poängterar att flyktingkrisen och migrationstrycket på de externa gränserna är den mest akuta prioriteringen för EU . Instabilitet, krig och konflikter i EU:s närområde innebär att frågan kommer att fortsätta dominera den politiska agendan . Kommissionen vill därför rätta till brister och svagheter i Dublinsystemet. Men ett system som så totalt har havererat kräver mer än korrigering. Det krävs en ny modell. Framför oss ligger nu ett viktigt arbete som den här kammaren kommer att få anledning att återkomma till. I rapporten betonas att bättre skydd måste ges till människor som flytt till ”säkra” grannländer. Det är viktigt. Men när kriget i snart går in på sitt sjätte år räcker det inte att ge skydd. Det handlar om att kunna ge människor hopp. Det handlar om att kunna ge människor en meningsfull tillvaro. Och så länge de inte har rätt att arbeta för att tjäna sitt uppehälle och så länge barn går utan skolgång, ja, då kommer människor att ge sig av i hoppet om en bättre framtid i . Som uttryckte det på Förintelsens minnesdag: Det handlar inte bara om att överleva. Det handlar om att leva. Därför krävs det nya tag när det gäller EU:s insatser som inte fokuserar enbart på det humanitära och kortsiktiga utan på långsiktiga och hållbara lösningar för att kunna skapa arbete och framtid. Här krävs mer. Här krävs, precis som utrikesutskottet framför i detta utlåtande, ett bredare omtag gällande utveckling och migration. Här krävs nya tag.