prot · H30996 · 2016-04-21 00:00:00 — I landsbygdsprogrammet satsar regeringen 3,25 miljarder på bredband och dessutom 1,4 miljarder i de regionala fonderna. Det vi nu ser är att de ansökningar som har kommit in vida överstiger de totalt lite över 4 miljarderna kronor. Likadant är det i som i resten av landet. Hur ser statsministern på detta långsiktigt, och vad kan göras? 72 Statsminister (S): Det är riktigt som säger att regeringen har avsatt 3,25 miljarder. Det är en fördubbling . Det är en rejäl ökning, och det är oerhört viktigt. Precis som påpekar har det kommit in många ansökningar, vilket är roligt. Det är positivt. Vi får nu se till att får behandla klart de ansökningarna. Sedan får vi se om det behöver göras mer. Jag kan inte utlova det här, men vi ska naturligtvis följa detta så noggrant som vi ska göra för att se om allt går åt. Efter det får vi ta ställning till vad som behöver göras. Bredband är oerhört viktigt. Vi har också gjort andra saker för att underlätta bredbandsutbyggnad, bland annat det som är ortssammanbindande. Det handlar om ett antal stora investeringar, inte minst uppe i norr. Vi har också lagt fram en proposition om billigare och effektivare byggande och grävande. Regeringens syn på jämställdhet 73 (M): Den här regeringen kallar sig feministisk. Orden är många och vackra. Man använder begrepp som jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. Men det är en sak att påstå att man har vissa värderingar och en helt annan att leva upp till dem. I realiteten finns svenska myndigheter som har lagt sig platt för beteenden som ligger mycket långt från principen om alla människors lika värde. Vi har en regering som tror att börsbolagens styrelser är vårt största jämställdhetsproblem, som det finns statsråd som inte ens ser problemet med att människor vägrar att ta kvinnor i hand. Vågar statsministern ta itu med de verkliga jämställdhetsproblemen? Vågar regeringen agera mot myndigheter som accepterar värderingar som utgår från att alla människor faktiskt inte är lika värda bara för att dessa värderingar är kulturellt eller religiöst motiverade? 74 Statsminister (S): Jag leder världens första feministiska regering, och jag är jättestolt över det. Det innebär bland annat att vi inte lägger fram någon budget förrän vi faktiskt har gått igenom den från jämställdhetssynpunkt. Vi anger för myndigheterna att de också måste leva upp till jämställdhetskrav och visa hur de gör. Detta har vi breddat. Jag tror att det är 40–50 myndigheter som omfattas av detta krav. Vi tar detta vidare. Jag tycker att det är viktigt att börsbolagen också skärper sig på denna punkt, därför att börsbolagen är en del av vårt samhälle. Sedan kan man fråga varför var så pigga på att behålla ett vårdnadsbidrag som alla visste var till för att kvinnor skulle vara hemma och borta från arbetsmarknaden, varför inte tycker att lönekartläggning på fler företag är viktigt och varför vill skära i välfärden som är så otroligt viktig ur jämställdhetssynpunkt. Statsministerns förtroende för statsråden 75 (SD): Angående det som statsministern tidigare sa till vill jag påminna om att den enda högt uppsatta politiker som mig veterligen har dömts för att i berusat tillstånd ha misshandlat invandrare och skrikit rasistiska glåpord är den före detta SSU-ordföranden . Jag kan efter fråga till statsministern konstatera att regeringen inte ens googlar tilltänkta statsråd och inte ens funderar på att göra det , vilket för mig är skrämmande. Men det var inte detta som min fråga gällde. Med tanke på cirkus och det uppenbart bristande omdömet hos ledning är min fråga: Har statsministern fullt förtroende för samtliga statsråd, inklusive de miljöpartistiska statsråden och ? Det är en mycket enkel fråga, och den måste en statsminister kunna svara på. 76 Statsminister (S): Svaret är ja. Regeringens erkännande av folkmordet seyfo 77 (L): Död åt de armeniska hundarna, och låt blodet forsa! Det var de ord som uttalades på av Turkiska riksförbundets företrädare. Det är ett förbund som , som också vägrar erkänna det armeniska folkmordet, har haft väldigt mycket umgänge med. stod jag och på Assyriska riksförbundets nyårsfirande och talade. Då sa : Om ni svensk-assyrier röstar på mig och jag blir statsminister lovar jag er att jag kommer att erkänna det armeniska folkmordet, även kallat seyfo. när ni har kommit till makten har ni grävt ned frågan i rapporter. Ni väljer i stället att vara den turkiska statens knähund. Ni vill hellre komma in i säkerhetsrådet än att stå upp för mänskligheten. Min fråga är: Kommer ni att erkänna detta och ta beslut i frågan innan valet till säkerhetsrådet kommer att ske? 78 Statsminister (S): När det gäller den sista frågan kan jag inte här berätta när olika beslut ska tas. Alla beslut ska beredas, och alla beslut bereds i den ordning som de ska beredas. Vi vill in i säkerhetsrådet för att stå upp för de mänskliga rättigheterna. är ett mycket viktigt organ i FN-arbetet, och det är det enda organ där det fattas bindande beslut. Då är det rimligt att är med där, tycker vi. är nämligen den sjätte eller sjunde största bidragsgivaren i FN-systemet. Därför är denna kampanj oerhört viktig. Det är inte på något sätt så att tummar på sin utrikespolitik för att komma in i säkerhetsrådet. Vi förstärker utrikespolitiken därför att vi vill in i säkerhetsrådet. har en position där ute i världen som vi ska vara mycket stolta över och ta vidare. Ungdomar som varken arbetar eller studerar 79 (S): Ungdomsarbetslösheten har glädjande nog minskat, men det finns fortfarande alldeles för många ungdomar som är sysslolösa. Ett intressant begrepp är NEET. Det handlar om ungdomar som varken arbetar eller studerar. Jag tror att det allra viktigaste är att se till att dessa ungdomar kommer i aktivitet. I många fall är det positivt att ungdomar studerar, även om de inte arbetar, eftersom det ökar deras chans att få jobb . Framför allt är det mycket viktigt att få ut den yngsta gruppen, de som är 16–och som ska gå i gymnasiet. Men även i fråga om de som är upp till och som innefattas av begreppet NEET gäller det att se till att så många som möjligt kommer i utbildning eller arbete. Min fråga är: Hur bedriver regeringen arbetet för att nå detta mål? 80 Statsminister (S): Vi har satt ett mycket tufft mål för att knäcka arbetslösheten. Vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Vi har försvårat det, eftersom vi även har gjort det som den förra regeringen inte gjorde. Vi bryr oss om de ungdomar som varken arbetar eller studerar. har vi påbörjat ett arbete som leder. Det är ett samarbete där Arbetsförmedlingen och kommunerna ingår. görs en kartläggning runt om i i alla kommuner. Jag har tittat på ett antal av dessa kartläggningar. Vi gör dessa kartläggningar för att få fram vilka dessa ungdomar är och hur många de är, så att vi får en ögonblicksbild och en bild av hur stort åtagandet är. Dessutom går vi vidare med handlingsplaner. Vad behöver dessa ungdomar? En del är kanske redo att sätta sig på skolbänken igen för att få en gymnasieutbildning. En del måste kanske få en gymnasieutbildning kombinerad med praktik. Och en del kanske behöver en tredje resa. Alla ska ha möjligheter. Det är det som är den stora fördelen när en socialdemokratiskt ledd regering leder arbetet. 81 (L): Vid den förra frågestunden med statsministern var Liberalernas gruppledare orolig för de barn som är på flykt och det faktum att regeringen vill splittra barnfamiljer. Statsministerns svar var att är under så hårt tryck på grund av alla ensamkommande att det inte längre går och exemplifierade med att hela , alla socialsekreterare, säger upp sig. Den kommun som då var på tapeten är en i mitt eget hemlän län, . Jag vet att anledningen till uppsägningarna inte var flyktingkrisen utan en arbetsgivare som inte gett rätt förutsättningar vare sig när det gäller lön eller vidareutbildningar. De som jobbar med ensamkommande barn är de facto de enda som är kvar. Min fråga är om statsministerns samlade bedömning är att det är okej att använda socialsekreterare som ett vapen i flyktingdebatten på ett sätt som inte överensstämmer med verkligheten. 82 Statsminister (S): Exakt hur det var i har jag aldrig uttalat mig om. Däremot har vi fått vittnesmål om att är mycket ansträngd. Jag har själv suttit och talat med en del företrädare för , och de beskriver just detta. Och det är inte så konstigt. Det är ett jättestort åtagande när det kommer barn till vårt land som vi ska ta om hand. Det kom 30 000–35 000 barn . Det är klart att det är ett jättestort åtagande. Det är alltså utifrån en verklighet som jag beskriver detta. Vad vi gör, till skillnad från den förra regeringen, är att vi ger välfärdsarbetarna möjligheter. Det handlar om till kommuner och landsting . har vi sagt att vi kommer att se till att de får det också framgent. Då har de långsiktiga förutsättningar att vara bra arbetsgivare. Då duger inte skattesänkningar. är det mer resurser till välfärden som gäller. Då har vi bättre möjligheter att ge också arbetare, löntagare, bättre villkor. 83 (S): har i den svåraste flyktingsituationen sedan tagit ett större ansvar än något annat land i västvärlden. Vi har tagit ett stort ansvar, och det är jag som socialdemokrat väldigt stolt över. Men inget land klarar ensam den utmaningen. Därför har regeringen, och inte minst statsministern personligen, varit engagerad för att driva på och förändra den gemensamma flyktingpolitiken i EU och jobba för att alla EU-länder ska ta ett delat ansvar för att ta emot asylsökande. Statsministern har bidragit med viktiga framsteg när det handlar om omfördelning och prioritering för att rädda liv och bekämpa människosmuggling. Men min fråga till statsministern är vad kan göra framöver för att säkerställa att vi får ett större gemensamt ansvarstagande i EU, så att fler länder tar sin del av ansvaret. 84 Statsminister (S): Det är nu viktigt att detta arbete inte bara fortsätter utan slutförs. Jag är orolig – det ska jag vara ärlig och säga – för EU och EU:s framtid. Om vi inte klarar av den här uppgiften kommer EU att kraftigt försvagas. Det är därför vi har drivit den här politiken där alla 28 måste ta sitt ansvar. har ju lagt fram två förslag – två spår, så att säga. Det ena skulle vara en mer permanent lösning, ett permanent omfördelningssystem, och det andra skulle mer hantera en kris vid en allvarlig situation eller allvarlig uppgång i flyktingströmmarna. Vi föredrar ju det första spåret. Sedan får man se hur långt det går att nå, för det är som bekant några som är väldigt motsträviga. Vad vi i regeringen gör nu är naturligtvis att bilda allianser med så många like-minded vi kan – det är med tyskarna, fransmännen och andra – och få fler och fler att säga att vi måste få en lösning till stånd. Vi arbetar mycket aktivt för detta. Lagföringen av återvändande terrorister 85 (L): Fru talman och statsministern! Vi har varit inne på frågan om extremism och våldsbejakande miljöer. Det är inte enda problem, utan vi har ett stort bekymmer med återvändande terrorister som har samarbetat med Islamiska staten. Liberalerna tog upp frågan , och senast . Vi ställde krav på beredskap för hur vi ska hantera dem som återvänder till . Inrikesminister meddelade då i en interpellationsdebatt att vi inte behöver vidta några nya åtgärder. Man accepterade inte heller Liberalernas yrkande om fördubblade åklagarresurser så att vi kan utreda och lagföra fler terrorister som kommer tillbaka. Men för sedan beslutade att uppdra till Säkerhetspolisen att intensifiera arbetet kring just återvändare. Varför sa regeringen nej till vårt förslag , och hur ska vi kunna lagföra dem utan åklagarkapacitet? 86 Statsminister (S): Regeringen för ju en diskussion med myndigheterna, bland annat , om hur arbetet ska genomföras, om resurserna för arbetet och om hur regeringen kan ge i det här fallet bästa möjliga förutsättningar. Det är naturligtvis utifrån det som detta sker. Vi skjuter alltså till resurser till . Sedan har vi, som bekant, lagstiftning för kriminalisering av resorna samt av finansiering av och förberedelse för resor. Vi skärper passlagen och ger större möjligheter för myndigheter att utbyta elektronisk information. Vi kommer också att titta över större möjligheter för dataavläsningsmöjligheter. Det är alltså ett brett grepp. Det måste vara seriöst och strukturerat. Vi kommer icke att ge oss i kampen mot terrorismen – aldrig. 87 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag vill tacka statsministern och deltagande ledamöter. § 8 (forts. från § 6) Vattenvård (forts. MJU14) 88 (C): I och med detta betänkande tänkte jag ta upp två saker jag tycker är väsentliga. Det första att konstatera är att en god vattenkvalitet och vattenmiljö är en absolut livsnödvändighet. Därför är det viktigt att alla aktörer arbetar för att påverkan på vatten ska bli så liten som möjligt. En del i detta arbete är implementeringen av EU:s vattendirektiv. Medlemsstaterna har enligt detta att fastställa både vad en god status är och mål- och miljökvalitetsnormer. Därtill ska de upprätta förvaltningsplaner och åtgärdsprogram för att nå en god vattenstatus. har i vårt land tagit fram förslag till åtgärdsprogram för hur vi ska nå målen med de vattendirektiv vi lever under. Det är bara att konstatera att de föreslagna åtgärdsprogrammen för vattendirektivet är ambitiösa, och de måste så vara för att vi ska nå de uppsatta målen. Men, herr talman, åtgärdsprogrammen kräver politiska avvägningar, och frågan om avvägningarna ligger just nu hos vår regering. Därför tycker jag att det är mycket glädjande att sju av åtta riksdagspartier nu har ställt sig bakom bland annat en centerpartimotion om att regeringen bör analysera hur de samhällsekonomiska kostnaderna är förknippade med åtgärdsprogrammet för vattendirektivet. Man ska också prioritera de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att uppnå vattendirektivets mål och säkerställa att åtgärderna förenas med jobb i hela landet samt ett konkurrenskraftigt jordbruk och andra miljömål vi har satt upp. Här förutsätter jag att regeringen, som har avgörandet i sin hand, verkligen hörsammar vad nu i nästan total enighet begär av den. Det andra jag tänkte ta upp i den här debatten, herr talman, är skyddet av våra vattentäkter. Alliansregeringen tillsatte en utredning kring denna fråga, för vi vill ju alla ha en trygg och säker dricksvattenförsörjning. förutsätter det skapandet av så kallade vattenskyddsområden. När områden blir skyddade på olika sätt påverkar det andra verksamheter och framför allt markägaren – fastighetsägaren – i väldigt stor utsträckning. Detta är i sin tur en påverkan på och ett inskränkande av den äganderätt som är grundlagsfäst i vårt land. Därför tycker jag att det är viktigt att det när det är nödvändigt att inrätta denna typ av skydd – för det är det ibland – av i det här fallet vatten finns fungerande dialogmodeller som inkluderar också fastighetsägaren och markägaren, som alltså har ett grundlagsskyddat ägande av sin fastighet. Här tycker jag att regeringen måste ta på sitt ansvar att se till att det i det fortsatta arbetet blir en förbättrad dialog i det arbete som ibland måste till. Det är också viktigt, tycker jag, att de ekonomiska kostnader som kan uppstå i samband med att denna typ av skydd kommer till fördelas på ett rimligt och rättvist sätt så att fastighetsägaren också inkluderas i dem som kan få ersättning för en förlorad brukningsmöjlighet av till exempel sin fastighet. Detta har vi uttryckt i en reservation, och jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservation nr 11, herr talman. 89 (V): Detta betänkande handlar om hur vi kan rädda våra sjöar, älvar och hav – hur vi kan rädda dessa vattendrag från övergödning, utfiskning, stora utsläpp av kemikalier och annat. Situationen är akut. Vi vet att är ett av världens absolut mest förorenade hav. Ungefär en tredjedel av bottnarna är akut drabbade av syrebrist och ungefär en femtedel är döda . Vi vet att många fiskarter är mer eller mindre utfiskade. Och vi vet att orsakerna är det storskaliga industriella fisket, utsläpp från transporter och industrier, utsläpp från andra länder som självklart migrerar vidare hit och inte minst vårt eget jordbruk. En annan stor utmaning vi har framför oss, och som tas upp i betänkandet, är våra älvar som till största delen är uppdämda med ungefär 2 000 vattenkraftverk och dammar. Det innebär väldigt stora ingrepp i den biologiska mångfalden och försvårar eller omöjliggör för fisken att vandra och att fortplanta sig. Man ska komma ihåg att av de ungefär 2 000 dammar som finns har nästan alla gamla tillstånd, och den största delen av de ungefär 2 000 dammarna och vattenkraftverken är småskaliga och producerar en inte särskilt betydande mängd energi. är det för politisk handling. En del har redan gjorts, men mer måste förstås göras. Jag välkomnar att vi i har kunnat vara med och backa upp rätt kraftigt höjda anslag, både till havsmiljön och till biologisk mångfald i vid bemärkelse. Men vi måste fortsätta arbetet, och det handlar inte minst om att minska utsläppen från jordbruket. Här finns det väldigt mycket att göra. Vi i tycker till exempel att det behövs en skatt på konstgödsel. Vi måste också se till att utsläppen från transporterna minskar och intensifiera det internationella samarbetet. Det kommer också att bli allt viktigare hur vi planerar , särskilt i närheten av vattendrag. I ljuset av detta vill jag dra uppmärksamheten till en dom från som brukar kallas för Weserdomen eller Bremendomen. Weser kommer från floden , som rinner i nära staden . I det här fallet ville man muddra och fördjupa rännan i floden. Domen vägde de intressena mot EU:s vattendirektiv och konstaterade att man inte får göra saker som leder till försämringar i vattenkvaliteten. Domen gäller nu i hela EU och kommer att bli vägledande för framtida planering och en del rättsfall även i . I det här ärendet behandlas EU:s ramdirektiv för vatten – det som brukar kallas för EU:s vattendirektiv och som är . Det handlar inte minst om vilka krav vi ska ställa på vattenkraften. Vi i tycker att det är en bra idé att de dammar och vattenkraftverk som finns måste ha riktiga tillstånd och att de måste vara helt i linje med god vattenkvalitet och våra miljömål. Det här ärendet handlar också om implementeringen av EU:s vattendirektiv i vidare bemärkelse. Vi vet ju att vi inte har nått målsättningarna till 2015 om en god vattenkvalitet. När man läser olika utvärderingar, till exempel vattenmyndigheternas bedömningar, blir man ganska förskräckt då man ser att vi är väldigt långt ifrån att uppnå till exempel god ekologisk status i våra vattendrag. Då måste jag ställa en fråga till de andra partierna, eftersom det bara är som inte ställer upp på den formulering som finns i det här betänkandet. I betänkandet säger de borgerliga partierna, , och även att vid implementeringen av EU:s vattendirektiv ska man se till att det är de mest kostnadseffektiva åtgärderna som ska gälla. De säger att man ska ta hänsyn till att det ska skapas jobb i hela landet. Man ska också ta hänsyn till att vi ska ha ett konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk. är det kanske inte någon som är motståndare till kostnadseffektivitet, jobb, jord- och skogsbruk – allt det där är ju viktigt. Men jag måste ändå fråga er partier: Varför ska vi ställa dessa specifika krav på implementeringen av vattendirektivet? Vattendirektivet handlar ju kort och gott om att vi ska ha rent vatten. Det är ett miljödirektiv. vill ni lägga till olika förbehåll och säger att vi inte kan implementera direktivet rakt av, utan först måste vi balansera det och se om det verkligen är kostnadseffektivt och om det verkligen skapar jobb i hela landet. Hur tusan ska implementeringen av någonting i kunna skapa jobb i norra ? Jag har inte en aning, men ni får gärna svara på det. Och på exakt vilket sätt ska man då ta hänsyn till jord- och skogsbruk? Jag måste säga att de formuleringar som ni har kommit överens om är en blandning av självklarheter och att slå in öppna dörrar, men det är också rena stolligheter och helt kontraproduktivt utifrån ett miljöperspektiv. Därför skulle jag vilja ställa en fråga till de borgerliga partierna, , . Ni som redan har talat kan gärna begära replik på mig så att vi kan diskutera det här mer. Vid implementeringen av vattendirektivet – jag vill understryka att det är ett arbete som pågår i regeringen och att regeringen avser att komma med ett konkret förslag – upprättas det miljökvalitetsnormer för att ha indikatorer och kunna göra konkreta bedömningar av hur arbetet går. Är det bra eller dåligt med miljökvalitetsnormer? Att förorenaren betalar är en vägledande princip i allt miljöarbete i . Ska inte den gälla i vattendirektivet? Ska vi hitta på något nytt? Jag hoppas att god ekologisk status i alla vattendrag gäller, men jag blir faktiskt ganska osäker. Jag vill också fråga er: Vilken annan miljölagstiftning ska förses med de här förbehållen? De borgerliga partierna, , är svaret skyldiga, och jag hoppas att jag får det. 90 (M) replik: Det är svårt att hålla sig när så tydligt vill ha en replik om det här ämnet, och det är klart att om han söker det ska han också få det. Jag vill uppehålla mig vid just det som talar om, nämligen vattendirektivet och att man vid implementeringen av EU-lagstiftningen behöver göra vissa avvägningar. När en sådan här ändå ganska genomgripande åtgärd vidtas kan jag tycka att det är rimligt att också titta på andra faktorer. Det är till exempel väl känt att när man bygger ett hus tar man en del mark i anspråk, och då kanske den biologiska mångfalden minskar. Men det finns ju olika mål som samhället strävar mot. Vi kan ta ett annat ämne som ofta och gärna pratar om, och som jag är ganska engagerad i, nämligen kalkbrytningen på . Om man enbart går på vetenskapliga mätningar och tittar på att det försvinner en del träd så att det blir ett hål är det klart att man inte ska kunna bryta kalk. Men sedan inser man att kalkindustrin och cementindustrin är viktiga för att vi ska kunna bygga hus i och ha en levande industri. Det tror jag blir problematiskt om miljöansvaret ska vara överordnat i allt. Om man inte ska titta på några andra faktorer måste svara på frågan: Hur ska vi göra med vattenkraften om också den storskaliga vattenkraften påverkas, och hur vi ska göra med cementindustrin, om den ska flytta utomlands? Är det inte rimligt att man när man gör genomgripande förändringar också tittar på andra faktorer? Eller är miljön det enda vi ska titta på i allt? 91 (V) replik: Jag lyssnade noga på ditt inlägg tidigare, . Du gjorde en vacker beskrivning av vatten- och havsmiljöarbetet i . Men det fanns några brister när du kom till att detta arbete måste fortsätta. Då var det inte lika konkret längre. Jag hörde inga konkreta förslag, till exempel att backar upp regeringens och kraftiga höjningar av anslagen till havsmiljöarbetet och till biologisk mångfald överlag. Och när du talade om LOVA-bidraget hörde jag inget om att det inte fanns några pengar till detta från den borgerliga regeringen. Men låt oss lämna det därhän. Jag tycker att det är en självklarhet att man gör en rimlighetsbedömning. Det står inskrivet i , och det är vägledande vid alla implementeringar av lagar. Jag tycker inte att det är några konstigheter, och det var därför jag sa att ert tillkännagivande är en blandning av självklarheter, att slå in öppna dörrar och sådant som är rent kontraproduktivt för miljön. Jag skulle vilja höra från : ni att man ska fortsätta att arbeta med till exempel miljökvalitetsnormer i vattendirektivsarbetet? Är det ”förorenaren betalar” som ska gälla? Ska god ekologisk status för alla vattendrag gälla? Vilken annan miljölagstiftning är ni beredda att ge de förbehåll som ni har skrivit in här? 92 (M) replik: När jag läste regeringens ekonomiska vårproposition konstaterade jag att många av de satsningar som tidigare utlovats nu skjuts . Det har varit stora löften, men inser man att det inte kommer att gå i den takt som regeringen har utlovat.