prot · H30999 · 2016-04-27 00:00:00 — När det gäller den ökade konkurrensen är det oerhört viktigt att få bättre kvalitet. Det behövs ökad autonomi så att lärosätena får mer att säga till om och kan specialisera sig inom de områden som de själva tror att de kan utvecklas inom. Då måste politiken släppa makten till professionen i större utsträckning. vill också se fler stiftelsehögskolor än dagens tre. Ännu fler lärosäten ska få möjligheten att ombilda sig till stiftelser, bli mer självständiga och därmed också få möjlighet att anpassa sin verksamhet mer efter sina lokala förutsättningar. Vi vill vidare se till att möjliggöra för fler utländska lärosäten att etablera sig i och skapa möjlighet för nya aktörer på den svenska utbildningsmarknaden. Det tror jag hade varit väldigt gynnsamt för att förbättra konkurrensen och attraktiviteten för den högre utbildningen i . Större konkurrens och mer autonomi driver utvecklingen framåt. vill också förändra resursfördelningssystemet inom den högre utbildningen med ökat fokus på regional samverkan, arbetslivsanknytning och kvalitet. Regeringen gjorde en förändring där man drog tillbaka kvalitetsresurserna som Alliansen införde. Dagens system bygger egentligen på att lärosätena får ersättning på två sätt. Det ena är per antalet studenter och det andra per antalet godkända studenter. Det driver inte utvecklingen framåt. Det har varit ett system som har funnits . Det vill vi se en förändring av för att just skapa förutsättningar för bättre arbetslivsanknytning, ökad kvalitet och bättre samverkan med övriga samhället. Det behövs också förändringar för att öka möjligheten för fler att läsa sommarkurser som är relevanta för att man därmed ska få en snabbare genomströmning och ska kunna premiera fördjupningskurser. Från vill vi att utbildning ska leda till arbete. Det är oerhört viktigt. Då är arbetslivsanknytningen avgörande. Som jag lyfte fram i inledningen är det bara varannan student inom den högre utbildningen som tycker att arbetslivsanknytningen var bra på den utbildning som man har läst. Där vill se reformer. Vi vill skapa ännu bättre möjligheter för studentmedarbetarskap, som finns på prov i bland annat . Vi vill se ökad praktik på utbildningarna, men också stärka rollen för studie- och yrkesvägledningen. För är den högre utbildningen i hela landet oerhört viktig. Vi ser att de regionala högskolorna är viktiga för det lokala samhället. De är oftast väldigt drivande i samverkan med övriga samhället. De är drivande när det gäller innovationskraften och lokalt också en motor för den regionala kunskapsspridningen. Detta måste få fortsätta. För att ge människor möjlighet till högre utbildning i hela landet är det avgörande att skapa ännu bättre förutsättningar för nätbaserade utbildningar. Om vi tycker att de regionala högskolorna är viktiga eftersom de är relativt lokala och flyttar utbildningen närmare är det ingenting mot hur en nätbaserad utbildning kan flytta utbildningen närmare. Den kan flytta utbildningen till kontoret och köksbordet, få människor att lära sig och att gå vidareutbildning. Det gäller särskilt för vidareutbildning – att möjliggöra att man kan läsa ytterligare för att kunna ta nästa steg på karriärstegen. Det är en viktig fråga för att få högre utbildning i hela landet. En annan fråga som lyfts fram i betänkandet handlar om läraryrket och att möjliggöra för fler människor att söka sig till yrket. Utifrån en rapport som släpptes om att var fjärde person hoppar av lärarutbildningen – inom ämneslärarutbildningen är det uppemot hälften som inte fullgör sin utbildning – är det oerhört viktigt att stärka kvaliteten inom utbildningen. Det handlar om att se till att det skapas konkurrens bland utbildningssamordnarna så att det blir mer attraktivt att söka till utbildningarna. är drivande för att vi ska möjliggöra fristående lärarutbildningar. Vi vill ge bättre förutsättningar för företag att etablera lärarutbildningar. Vi vill också ge bättre förutsättningar för kompletterande utbildningar för de människor med akademisk bakgrund som vill byta inriktning och bli lärare. Det måste vi uppmuntra i flera avseenden. Återigen handlar det om kvaliteten. Vi ska se till att stärka kvaliteten så att det är tillräckligt attraktivt att läsa, och därmed blir det färre avhopp från utbildningarna. Låt mig avslutningsvis sammanfatta lite grann av vad ser som oerhört viktigt: Vi behöver reformer inom den högre utbildningen. Vi har hög kvalitet inom den högre utbildningen, men den kan bli ännu bättre. Det behövs då ett förändrat system när det handlar om resursfördelningssystemet. Vi behöver se till att högre utbildning blir tillgänglig i hela landet både genom regionala högskolor och, framför allt, genom nätbaserade utbildningar som möjliggör detta. Vi behöver se till att arbetslivsanknytningen stärks så att utbildningarna bättre matchar de behov som finns på arbetsmarknaden. Det tror jag är helt avgörande för att vi ska få en bättre högre utbildning i . 21 (L): levde en kvinna som hette i staden . Hon var duktig på matematik och astronomi och några ytterligare ämnen. Hon var så duktig att människor började komma till henne för att lära sig mer och lyssna till henne. Det som var utmanande var nog att hon inte brydde sig om vilka som kom till henne. Hon välkomnade såväl redan utbildade människor som helt obildade människor. Hon välkomnade dem som bodde i staden, dem som kom nya till staden och dem som bara kom för att träffa henne. Detta var så otroligt utmanande för dem som bestämde i att man först varnade henne. När hon då vägrade att sluta undervisa slet man ut henne från akademin, spände fast henne bakom en kärra och drog henne genom staden. När man väl kom utanför staden styckade man henne och spred bitarna i diket. Detta är en bild av hur viktig kunskap och sökandet efter kunskap har varit i mänsklighetens historia. Det visar också hur människor har känt sig hotade av att kunskap finns, att kunskap sprids och att kunskap ökar. ser vi hur samma historia utspelar sig på många håll runt om i världen. Ett antal, inte minst före detta kommunistiska men också andra, diktaturer tillåter sig att försöka locka till sig internationella utbildningar för att på så sätt kunna lyfta ekonomin och sitt eget samhälle. placerar de en stark kraft inne i sitt eget samhälle där människor som får ny kunskap kommer att utmana de samhällen som begränsar människor. Vi ser hur länder i , till exempel, lockar till sig internationella toppuniversitet för att utbilda sin befolkning men hur de också då på lång sikt kommer att undergräva sin egen diktatur och skapa underlag för demokrati. Det visar hur stark kunskap är och hur viktigt det är att vi sprider kunskap både ur ett samhällsperspektiv och ur ett individuellt perspektiv. Den som har kunskap får mer makt över sitt eget liv. Den som har kunskap, och ökande kunskap, får också en chans att lyfta sig ur sådana omständigheter och göra en klassresa. Då krävs kvalitet. Om man inte har kvalitet i utbildningsväsendet och inte har kvalitet i det som undervisas på universitet och högskolor och i den övriga skolan lurar man de människor som går där. Då lurar man de människor som offrar mycket av sin tid och sina resurser för att gå på en utbildning. Man cementerar dessutom de strukturer som finns . Det är därför kvalitet är så viktigt, och det är därför jag är så glad att de talare som har talat mycket tydligt har sagt att vi ska ha mer kvalitet i utbildningen och satsa mer på att driva kvalitet i undervisningen på högskolor och universitet. Jag hoppas att detta tema fortsätter också när de som har regeringsmakten ska tala. Det krävs kvalitet på varje nivå. Det behövs ett kvalitetsutvärderingssystem som driver mer kvalitet och som ökar kvaliteten runt om i landet. Det behövs en avvägning mellan hur man ökar de kvantitativa måtten på högskolan – fler platser – och hur man möter detta med ökade kvalitativa resurser. Det gäller inte minst humsamområdet, som vi vet har halkat efter . Det behövs väl förberedda studenter. Alla dessa utbildningssystem måste bygga på varandra. De olika stegen måste bygga på varandra. Om man har en förskola som är bra blir det lättare med grundskola. Om man har en grundskola som är bra är det lättare med gymnasiet. Om man har ett gymnasium som fungerar bra är det också lättare att ha kvalitet i högskoleundervisningen. ser vi hur detta undermineras successivt underifrån. Det gör också att kvaliteten på undervisningen i högskolan tyvärr inte har den nivå som man skulle önska och den nivå som behöver om vi både ska klara att konkurrera på den globala marknaden och se till att människor har en chans att växa och utvecklas och göra en social resa i landet. Särskilt avgörande är kanske att vi får ordning på kvaliteten i lärarutbildningen. Vi behöver ha ett läraryrke som är attraktivt och där människor strömmar till utbildningen både därför att den i sig är bra och lockande och därför att det yrke som man får därefter är attraktivt. Det krävs att man känner att den utbildning man går för att bli lärare är någonting som gör att man får mycket kunskap med sig. Oavsett om man tänker stanna i läraryrket eller inte ska det vara en attraktiv utbildning att gå. Så är det tyvärr inte . Det är för få sökande. Även om det har strömmat till fler sökande är det fortfarande alltför få sökande och för liten konkurrens om platserna. Det behövs fler vägar in. Det gäller dem som kommer nya till landet nu och som har förmåga och möjlighet att bli lärare ganska snabbt. Vi måste kunna översätta deras utbildning och föra dem vidare till en lärarutbildning. Men det gäller också dem som är akademiker ute i samhället i och som med en kompletterande utbildning ganska snabbt skulle kunna bli lärare. Vi ska se till att dessa vägar in blir bättre och mer attraktiva än de är . Det skulle innebära att vi kan möta den lärarbrist som finns i skolan på ett mer effektivt sätt. Det krävs nog också att man koncentrerar lärarutbildningen mer än vad man gör . Inte minst när det gäller ämneslärarutbildningen skulle vi behöva se reformer som kopplar ihop ämneslärarutbildningen för senare del med gymnasieskolan, fokuserar kraften kring dessa utbildningar till färre lärosäten än och ser till att kvaliteten är riktigt hög. Man ska till exempel kunna läsa en i ett ämne och sedan komplettera med pedagogisk förmåga. Det görs en hel del, herr talman, för att öka attraktiviteten hos läraryrket. Men betydligt mer behövs. I grunden handlar det om att vi måste se till att det finns en skarp konkurrens om de platser som finns på lärarutbildningen. För att detta ska hänga ihop måste vi också ha bra villkor för studenter. Det behövs ett bra studiemedelssystem, men det behövs också bostäder. Vi ser hur studenter tvingas tacka nej och inte kan söka de platser som de vill därför att det inte finns någonstans att bo. Bostadspolitiken måste generellt bli mer marknadsanpassad och mer liberal, och det måste vara färre subventioner. Men det behövs också särskilda insatser för att skapa studentbostäder. Alliansregeringen införde 2010 en möjlighet för lärosäten att hyra ut till exempelvis studenter i andra hand. Från Liberalernas och Alliansens sida ser vi att det bör permanentas. Vi kommer alla att behöva fylla på med kunskap successivt under våra liv. Detta behov kommer att öka . Vi ser hur samhället alltmer ställs om. Det krävs att vi då har förmåga och möjlighet att gå tillbaka till universitet, högskolor och andra utbildningsinstanser för att fylla på vår egen kunskap och för att kunna vara anställbara. Det krävs också, för att återgå till det jag började med, att vi har chans att fylla på med kunskap. Det är svårt att orientera sig i ett samhälle som snabbt förändras, och då behöver man själv fylla på sin bildning för att bli bättre på att både orientera sig själv och förstå det som händer runt omkring en. Jag vill med detta yrka bifall till reservation 28. 22 (KD): Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap. För att möjliggöra detta krävs kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö samt studiesocial trygghet. Kristdemokratisk högskolepolitik har därför sin grund i kunskap, kvalitet, valfrihet och trygghet. Studenten ska stå i centrum – och bildning. Men det finns en utmaning som jag upplever överskuggar det mesta just nu i utbildningsdebatten, nämligen frågan om lärarutbildningens kvalitet och den lärarbrist som vi redan har men som kommer att eskalera framöver. Våra motioner handlar i stor utsträckning om den här centrala frågan, och jag kommer därför att fokusera mitt anförande på just denna fråga. Enligt kommer det att saknas 65 000 lärare 2020. finns det 37 000 utbildade lärare som lämnat yrket och valt en annan karriär. Vidare rapporterade att var fjärde student som går lärarutbildningen hoppar av. Vid samtal med studenterna om orsakerna till avhoppen visar det sig att deras åsikter överensstämmer med mycket av det som vi kristdemokrater fört fram och som handlar om ökade krav och lämplighetstester. Frånvaro av konkurrens om platserna på utbildningen leder till att även de som inte är lämpade för läraryrket kommer in på utbildningen. Läraryrkets status riskerar därmed att sjunka ytterligare och kvaliteten i undervisningen att bli undermålig. Därmed skapas en ond cirkel som är svår att bryta. För att åstadkomma en förändring krävs en ökad konkurrens om platserna så att endast ett urval av de sökande antas. Förutom grundläggande behörighet krävs det minst betyget E i vissa ämnen för att vara behörig till lärarutbildningen. Vi kristdemokrater menar att det inte räcker. För att kunna antas till lärarutbildningen ska det krävas minst betyget B i vissa ämnen. Exempelvis ska en grundlärare ha ett högre betyg i svenska och engelska och en ämneslärare ett högre betyg i undervisningsämnena. För att ytterligare stärka urvalsprocessen så att det är rätt personer som blir lärare bör även någon form av antagningsprov eller lämplighetsprov införas. I , som vi ofta jämför oss med, testas studenter till lärarutbildningen och även till andra högre utbildningar. Detta prövas nu på två lärosäten i , nämligen i och . De två lärosätena har utformat sina tester på lite olika sätt, och det ska bli mycket spännande att följa utvärderingen av dessa för att kunna utveckla detta vidare . Vi kristdemokrater anser att den första VFU:n, alltså den verksamhetsförlagda utbildningen, i större utsträckning bör ses som ett tillfälle för reflektion kring lärarkandidatens lämplighet för yrket. I samband med detta bör även möjligheten att stänga av en student som är olämplig finnas. som det är viktigt att rätt personer blir lärare och att öka kvaliteten är behovet av bra lärare mycket stort. Vi måste därför ha flexibla kompletteringsutbildningar som snabbt ökar tillgången på kvalificerade lärare. De som har varit yrkesverksamma som lärare men varit obehöriga kan komplettera med en pedagogisk utbildning för att nå lärarexamen. Det är ett steg i rätt riktning, men vi behöver kunna erbjuda fler snabba vägar in i läraryrket. Den som har examen i ett relevant ämne eller yrkeskunskap ska kunna nå lärarexamen genom en kompletterande utbildning i pedagogik. Utbildningen ska kunna genomföras på halvtid och omfatta 60 högskolepoäng. Det behövs också flexibla lösningar på våra lärosäten såsom sommarkurser för att det ska vara möjligt för fler att avsluta sin lärarutbildning snabbare. Ett gott ledarskap på en skola är helt avgörande för att man ska lyckas. Vi kristdemokrater vill se en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap som motsvarar dagens rektorsutbildning och Rektorslyftet. Även den som inte tänkt sig att bli rektor men exempelvis förstelärare bör kunna avsluta sin lärarutbildning med en sådan utbildning. Det bör inte vara ett krav att vara lärare för att gå denna utbildning eller för att anställas som rektor. Det kan vara positivt om chefer från annan verksamhet söker sig till en rektorstjänst efter att ha gått utbildningen i pedagogiskt ledarskap. Det är dock viktigt att rektor har en utbildning på en akademisk nivå som motsvarar den utbildningsnivå personalen som man är satt att leda har. När vi så ofta diskuterar att svensk skola inte är likvärdig hamnar vi ofta i fel frågeställningar. En viktig sak som pekar på är att vi faktiskt har 28 olika lärarutbildningar i och att kvaliteten på de olika lärarutbildningarna och högskolorna skiftar. Det här behöver ses över. Vi kanske måste ha lärarutbildning på 28 olika platser, men jag tror på, som talade om, en större specialisering där man samlar kompetens mer koncentrerat och där högskolorna kan profilera sig och specialisera sig mer för ökad kvalitet. Lärarutbildningen behöver få mer resurser för ökad lärarledd undervisning. Antalet lektioner på lärarutbildningen har minskat rejält. En intern rapport från visade att studenter som utbildade sig till mellanstadielärare kunde få upp till 24 timmars undervisning , och 1990 var den siffran . hade en stor majoritet av lärarstudenterna, enligt en rapport från TCO, lärarledd undervisning . Tiden på utbildningen måste fyllas med mer innehåll. Det är inte rimligt att man kan jobba och gå lärarutbildningen. Det är oroande om det enda svar vi har på nuvarande och kommande lärarbrist är fler platser på . Lärarna är den enskilt viktigaste faktorn för goda kunskapsresultat i våra klassrum. Därför är det av stor vikt att lärarna håller hög kvalitet. Vi behöver inte i första hand fler lärare utan rätt lärare. Detta får vi genom att locka andra yrkesgrupper in i lärarutbildningen, genom att införa lämplighetstester och högre antagningskrav och genom att öka kvaliteten på utbildningen med fler lärarledda undervisningstimmar. Detta tillsammans ökar kvaliteten och statusen på yrket. Jag står naturligtvis bakom alla våra motioner, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 28 och 24. 23 (S): Jag vill inledningsvis säga att jag inte kommer att beröra avsnitten om lärarutbildningen och fler vägar till läraryrket. Dem överlåter jag med varm hand till min kollega att kommentera. Jag ska fokusera på några viktiga grundprinciper som bör gälla för den högre utbildningen i , och det blir också kommentarer till några motioner. Allra först vill jag säga tydligt och högt att den svenska högskoleutbildningen ska hålla den allra högsta kvaliteten. Jag tror att känner sig nöjd när jag säger detta. Den principen, att vi ska ha den högsta kvaliteten, får vi aldrig tumma på. Ytterst handlar det om ett medvetet förhållningssätt, att man har i ryggmärgen att det är kvalitet som ska prägla svensk högskoleutbildning. Vi har tagit beslut om ett nytt kvalitetsutvärderingssystem som ska ge oss möjlighet att försäkra oss om att all utbildning håller hög kvalitet och att systemet också är kvalitetsdrivande. Det behövs naturligtvis ekonomiska medel för att möjliggöra en ökad kvalitet, även om pengar inte alltid är hela lösningen. Jag är glad över att regeringen nu avsätter under innevarande mandatperiod för att just stärka kvaliteten inom humaniora och samhällsvetenskap samt lärar- och förskollärarutbildningar. Det är bra, och det kommer att möjliggöra mer lärarledd undervisning. Frågan om lärosätenas autonomi är en del i detta kvalitetsarbete. Det är lärosätena som ansvarar för att de utbildningar man erbjuder håller högsta kvalitet. Det behövs inte några större statliga organisationsförändringar av myndighetsstrukturen eller fler högskolestiftelser för att stärka autonomin. Det handlar mer om tillit mellan regering, riksdag och lärosäten. Utbildningens och forskningens frihet är en viktig grundhållning som måste värnas och utvecklas på ett ansvarsfullt sätt av både politiken och akademin. Här skulle jag vilja ansluta till det sa. Autonomi för oss också in på frågan om det akademiska ledarskapet. Det är oerhört viktigt att vi får möjlighet att utveckla det akademiska ledarskapet. Det är också viktigt att vi har balans när det gäller ledarskapet – balans mellan linjestyrning och den kollegiala styrningen. Frågan om kvalitet handlar också om ökad jämställdhet. Det är en mycket viktig fråga för regeringen. Den satsning på jämställdhetsintegrering som regeringen har avsatt medel till, liksom den nationella expertgruppen för ökad jämställdhet i högskolan, är därför mycket välkommen. På samma sätt är regeringens ambition att utveckla internationaliseringen av den högre utbildningen en viktig kvalitetsfråga, liksom vikten av studenternas delaktighet och inflytande i utbildningen. Ytterligare en kvalitetsfråga handlar om att få bort ofoget med de många visstidsanställningarna. I anslutning till kvalitetsfrågan vill jag också kommentera frågan om nuvarande resursfördelningssystem, som flera motioner tar upp. Två statliga utredningar har belyst frågan. Den första utredningen kom 2005 och den andra 2007, men inga förslag om större systemförändringar kom under de åtta borgerliga regeringsåren. är det flera aktörer som föreslår en översyn av det resursfördelningssystem som har gällt . Jag kan personligen ansluta mig till den uppfattningen, men vi bör först invänta erfarenheten av de pilotmodeller som just nu testar för lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. och lite yrvakna intresse för denna fråga ska ställas i relief till att de inte under sin regeringstid drev denna fråga. Den andra viktiga grundprincipen för högre utbildning är dimensioneringen. Alla som vill och har behörighet ska ges möjlighet att studera på en högskola eller ett universitet. Därför är det viktigt att bygga ut högskolan, precis som denna regering gör. tillkommer drygt 14 000 nya högskoleplatser. Det är strategiskt och viktigt. I ett internationellt perspektiv måste vi se till att vi inte halkar efter andra länders kunskapsnivå. Den tidigare borgerliga regeringen visade inte något större intresse för att satsa på fler högskoleutbildade. Det duger inte om vi ska vara en ledande kunskapsnation. I en alltmer hårdnande internationell konkurrens behöver vi många välutbildade personer. En breddad rekrytering är viktig för den högre utbildningen. Tyvärr kan jag konstatera att vi inte har kunnat se några större framsteg i denna fråga under den borgerliga regeringsperioden. är det vanligare att barn till högskoleutbildade föräldrar studerar vidare än att ungdomar som inte har högskoleutbildade föräldrar gör det. Vi måste på ett bättre sätt ta vara på alla ungdomar, oavsett deras socioekonomiska bakgrund, och ge dem möjlighet till högre studier. Vi måste också öppna för en större etnisk mångfald i högskolan. En breddad rekrytering handlar också om att locka fler unga män till högskolan. Universitets- och högskolerådet har rekommenderat att regeringen ser till att det finns en strategi på alla lärosäten för att just stärka den breddade rekryteringen. Det är också en viktig kvalitetsfråga. En tredje grundprincip, som också handlar om kvalitet, gäller den högre utbildningens forskningsanknytning. Den måste utvecklas. Vi måste stärka länken mellan grundutbildning och forskning. Det är ett förhållningssätt som ska prägla alla lärosäten. Man kan göra detta på flera olika sätt. Jag ska nämna två exempel som kan visa på vad vi borde göra. En första viktig åtgärd är att försäkra sig om att nya studenter redan i början av sina studier får möta en välmeriterad forskare. Detta är vi inte så bra på i om vi jämför oss med andra länder, som . I gårdagens lyftes ett annat exempel fram som handlar om hur vi stärker länken mellan forskning och utbildning. Där pekade debattörerna på hur vi behöver stärka lärarutbildningen och lärarprofessionen genom en ökad forskningsanknytning. En fjärde grundprincip handlar om den högre utbildningens tredje uppgift, att dela med sig av sin kunskap och samverka med det omgivande samhället. Därför är arbetslivsanknytningen viktig, och flera motioner tar ju upp denna fråga. Den är särskilt viktig när det handlar om professionsutbildningar, men jag tror att en tydlig koppling till arbetsmarknaden i all utbildning är något bra och behöver utvecklas.