prot · H30985 · 2016-03-23 00:00:00 — Det har vidare visat sig till exempel att av de företag som har ett aktivt miljöarbete vill växa när det gäller omsättning och antal anställda. Motsvarande siffra för företag som inte bedriver det arbetet är . Efterfrågan på hållbara produkter har aldrig varit större än . Och den växer ständigt. När företag visar att deras idéer är hållbara är det en konkurrensfördel vare sig det gäller att de utövar mindre miljöpåverkan än konkurrenterna, om de gör en insats för samhället där företagen verkar eller om de importerar rättvisemärkta produkter. Jag ska ge tre exempel från det lilla till det stora. invigde jag största solcellsanläggning, tillika största gräsrotsanläggning, i . Det startade med att människorna i byn tillsammans gick en studiecirkel på ABF 2012. Sedan byggde de anläggningen. För mig blir det inte mycket finare än så. Politik för hållbart företagande Det andra är den starka utvecklingen för i . De bygger ut för att tredubbla sin produktion av flerfamiljshus i trä. Det är en investering på nära en halv miljard, och den kommer att skapa 150 nya arbetstillfällen. mål är att ta fram den bästa hållbara lösningen för respektive område inom produktion, logistik och arbetsmiljö. Det tredje är att delar av näringsutskottet besökte och fick möta de nordiska företag som finns på plats för att med hjälp av sina kompetenser lösa stadens ambitioner att minska stadens byggbaserade utsläpp , bland annat med att bygga flerfamiljshus i trä – 20 våningar, men vi var i , the bigger the better. Det handlar om att svenska företag ska fortsätta att ligga i täten, vara innovativa, moderna och attraktiva för sina anställda, konsumenter och investerare. De ska hänga med i utvecklingen och skapa värdeökning och vinst även när konkurrensen skärps. De ska agera i enlighet med riktlinjerna och göra mänskliga rättigheter och hållbarhet till en del av sin kärnverksamhet. I det större perspektivet handlar det om att få fler framgångsrika och världsledande företag i för fler jobb och ökad tillväxt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 58 (M) replik: Det finns mycket man kan diskutera om hållbart företagande, men jag tänkte hålla mig till de delar som nämnde: utstationeringsdirektiv och offentlig upphandling. Det kommer snart en proposition som handlar om just upphandling. Den innehåller juridiska delar som säger att företag – vi kan ta byggsektorn som exempel – ska ha samma villkor här hemma i som i andra länder. Så blir dock inte fallet. De svenska företagen kommer att beläggas med större krav än de utländska. Det betyder att stora bolag som finns på exportmarknaden kan ta sig utanför landet och konkurrera, men de små och medelstora företagen som regeringen säger sig värna har inte en chans. Jämfört med andra kommer de att beläggas med ännu större krav som de måste uppfylla för att kunna delta. Eller också får företag från andra länder en fördel gentemot svenska företag när det gäller att bygga och verka i . Jag har förstått det som att det var just detta man inte hade tänkt sig från regeringens sida. Därför är det rätt anmärkningsvärt att man gör sådana juridiska skrivningar i en upphandlingsproposition som ska främja hållbarhet och göra det möjligt för svenska företag att exportera och sälja både inom och utanför . Jag skulle vilja att förklarar hur det här hänger ihop. 59 (S) replik: Tack för frågan, ! Frågan gällde, om jag förstår dig rätt, kollektivavtals vara eller icke vara. Politik för hållbart företagande Vi har en modell i , den svenska modellen, där kollektivavtal är den väg vi har valt. Varför har vi valt den? Jo, företagen och arbetstagarna har valt den tillsammans därför att om man skriver på ett kollektivavtal vet man att det är god ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden och att man konkurrerar på lika villkor. Kollektivavtal är någonting som har varit otroligt bra för , och naturligtvis ska det gälla på svensk arbetsmarknad. Jag har däremot en fråga till dig, – , ska man säga i talarstolen. Exporten ökar, besöksnäringen går starkt och går bättre än på väldigt . , kan vi ju se, lägger nästan 500 miljoner mindre på utgiftsområde 24. är det val, och regeringen har satsat 45 miljoner mer än på exportfrämjande verksamhet och 20 miljoner mer på Visit för att marknadsföra utomlands. Vad är ditt besked till företagarna som vill exportera, , och vad är ditt besked till besöksnäringen? Är det någonting som ni kommer att tillföra er budget, eller är det er mening att ni inte ska prioritera de områdena? 60 (M) replik: För 800 eller troligtvis 1 000 miljarder säljer små och medelstora företag produkter och tjänster till det offentliga. Det handlar om våra skolor, vår äldreomsorg och vår sjukvård. av de företagen har avtal som är goda. Det är sjysta företag i det lokala näringslivet med bra produkter. De har inte det som kallas kollektivavtal. De har någonting annat; det heter bara någonting annat. De anställda kan ha högre löner och längre semester. Jag skulle vilja veta i slutrepliken från : Vad är regeringens politik för detta? Man utestänger nu lantbrukare, familjeföretagare och ensamföretagare från att delta, sälja, kunna växa och få de här tjänsterna på plats. 1 000 miljarder finns det möjlighet att utöka företagandet med. Dessutom: Om man börjar hos den människa som det berör när det handlar om färdtjänst eller sjukresor och bestämmer vad hon ska kunna få när hon ska åka, då uppnår man även bra villkor för de anställda. Det gäller att börja i rätt ände och beskriva en resa som inte gör att folk ska springa eller resa runt i regionen när de ska till rehab och så vidare. Börjar man i den änden, med den lilla människans behov, uppnår man också de anställdas möjligheter. Är detta någonting som parti kommer att titta på? Besöksnäringen är väldigt viktig, och den kommer att växa. Det är en av de största näringar vi har, och jag ser fram emot att utveckla det arbetet. När regering lämnar in 2018 kommer vi att vara beredda att överta det. 61 (S) replik: Vår regering strävar inte efter att lämna över regeringsmakten, utan det är någonting som vi kommer att hålla hårt i och behålla. Politik för hållbart företagande Jag vet inte vad det är med och kollektivavtal, . Näringslivet tillsammans med arbetstagarna bestämmer sig för ordning och reda på arbetsmarknaden och bra konkurrens, sund konkurrens. Varför är det så svårt för er att tycka att det är bra? För mig är det någonting helt naturligt. Man sätter en standard, och man håller den. Man vet vilka regler som gäller; det är öppet och transparent. Kollektivavtal är det vi har valt i , i den svenska modellen, och det har tjänat oss väl. 62 (C) replik: Ett jämställt samhälle är ett hållbart samhälle. Det tror jag att de flesta kan hålla med om. När det gäller företagande ser det dessvärre inte ut så. Det är fortfarande fler män än kvinnor som både startar och driver företag i det här landet. Skulle fler kvinnor göra det skulle det gynna inte bara kvinnorna själva utan också svensk ekonomi och sysselsättning. Tyvärr sjönk nyföretagandet bland kvinnor drastiskt med . Det är ju allt annat än bra. Det är klart att man kan diskutera vad det beror på. Personligen tror jag absolut att det har att göra med välfärdsdiskussionerna, där har fått ett alltför stort inflytande över regeringens budget och man har åsikten att det ska vara fult att tjäna pengar. Halveringen av har säkert också gjort sitt till. Min fråga till är: Hur jobbar ni som feministisk regering för att öka antalet kvinnor som startar och driver företag? 63 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag delar åsikt att det är otroligt viktigt att det blir fler kvinnliga företagare. är det , tror jag. Som säger minskade det drastiskt 2013, och jag tror att detta fortsatte 2014. Vad regeringen har gjort är att ge i uppdrag till och även till regionerna att med pengar och resurser se över strukturerna. ska titta på vilka som får ta del av lånen och göra andra saker. Regeringens uppfattning är att mångfald och kvinnors företagande är otroligt viktigt och att det ska fördelas på samma sätt. Det är vad regeringen har gjort åt frågan just . Men jag delar uppfattning att det går för sakta. Vi kan se att takten på kvinnligt företagande inte har ökat stort på . Vi behöver få fler kvinnor som vågar ta chansen att starta företag. 64 (C) replik: Tack, , för svaret! Jag skulle bara vilja säga att ökade nyföretagandet bland kvinnor ganska mycket med 50 000 företag. Det som är anmärkningsvärt är att det minskade så drastiskt. Jag skulle vilja gå in på det du sa, , om uppdrag till och regionerna att jobba mer för jämställdhet och kvinnors företagande. De 36 miljonerna som man nu satsar har man tagit från organisationen . Jag vet inte om känner till det. Politik för hållbart företagande Winnet är en ideell organisation som har funnits – jag ser att det är flera i kammaren som nickar – och har gjort ett fantastiskt arbete när det gäller jämställdhet och kvinnors företagande. Organisationen har 8 000 medlemmar, så det är inte direkt några tanter som står utanför Ica med plakat och ropar om jämställdhet. Det är faktiskt en väldigt professionell och duktig organisation. Det jag tycker är tråkigt är att regeringen informerade dem om att de inte skulle få mer pengar och att det samarbete som man haft nu skulle upphöra. I stället vill regeringen fördela pengarna till regioner och . Då undrar jag: Vad kan vara mer lokalt och regionalt när det gäller jämställdhetssatsningen och satsningarna på kvinnors företagande än att låta människor och ideella organisationer med erfarenhet på plats göra det? Varför tar man bort detta och inför ett ovanifrånperspektiv i stället? 65 (S) replik: Jag vet att den här frågan har debatterats här i kammaren. Det har varit flera interpellationer. Du talar om ett ovanifrånperspektiv. Om jag förstår rätt har regeringen valt att föra över pengarna till de regionalt utvecklingsansvariga, i stället för att , som man får se som ett ovanifrånperspektiv, ska fördela pengarna. Man kan fortfarande ta del av pengarna. Pengarna har ju inte minskat, om jag förstått rätt, utan det är samma pengar även om det är en annan boss för dem. fördelas pengarna till regionerna, där man vet precis vad som behöver göras lokalt och regionalt. Man vet det bättre där än vi gör här i . 66 (MP): Äntligen har en regering som tar hållbart företagande på allvar. Handlingsplanen, Politik för hållbart företagande, är verkligen läsvärd. Det är ett stort steg i riktning mot en hållbar utveckling. Den kan laddas ned. Det rekommenderar jag till alla åhörare och tittare som till äventyrs inte har läst den . Den är feelgoodläsning, om jag får tillåta mig ett engelskt uttryck som jag inte har någon bra svensk översättning av. Man mår bra av att läsa den. Det finns så många goda krafter och goda initiativ. Det är så mycket bra som händer, och det finns många konkreta förslag från regeringen när det gäller hur man kan ta till vara på detta och stötta det goda. har på ett förtjänstfullt sätt redogjort för svenska exempel och vad som står i planen. Det är mycket om hållbart företagande och miljöinsatser. Det finns även internationella riktlinjer för hållbart företagande, företagens ansvar för social utveckling, jämställdhet, anständiga arbetsvillkor, arbete mot korruption och så vidare. Det är oerhört mycket, så jag väljer att försöka komplettera och även lyfta fram några goda exempel från utlandet som ännu inte är så kända i men som är väl värda att titta på och återanvända i lämplig form. I många fall görs det redan. Politik för hållbart företagande Upphandling har varit uppe här . Det är ett kraftfullt verktyg för att styra samhället i hållbar riktning om man vill. Annars kan man strunta i det och låta det bli som det blir. Men har vi ett väldigt bra arbete från regeringens sida med stöd till de offentliga upphandlare som gör ett toppenjobb ute i landet. Många går före i kommuner och regioner. Det finns en nationell myndighet och stöd på det viset, och det ska också tas fram en nationell strategi för upphandling. Vi har möjligheter redan med nuvarande lagstiftning. EU har gett oss större möjligheter med det direktiv som finns. I har regeringen , vill jag minnas, arbetat med en medveten satsning som har gått ut på social upphandling. Det innebär att man har ställt krav på företag för att vinna kontrakt, till exempel på att få bygga det nya stora sjukhuset i , ska anställa ett visst antal lärlingar, ett visst antal långtidsarbetslösa, ett visst antal funktionshindrade och så vidare. Detta har gett väldigt goda resultat. Detta är på gång i också. Här kan vi göra mycket mer. Det är riktigt bra att bollen är i rullning. De flesta företag vill bidra inte bara till att maximera vinst för sig själva eller som utdelning till aktieägare. De vill bidra till samhället. Det finns ett nätverk som kallas Gemeinwohl-Ökonomie – närmast översatt som ekonomi för det allmänna bästa – som har medlemmar framför allt i , och , men även några svenska företag är med. Det är ett par tusen företag som är med, liksom ett antal kommuner. Dessa företag jobbar med att ta fram balansräkningar där man inte bara räknar på ekonomisk vinst utan också på hur mycket man har bidragit till samhället i form av ekologisk nytta, social nytta, jämställdhet och arbetsplatsdemokrati. Det är även ekonomiskt – man lånar pengar till varandra i gnosjöanda. Dessa företag är vinstdrivande och går alldeles utmärkt, och de hjälper varandra. Det är samarbetskraft. Det är mycket spännande. Sedan har vi benefit corporations i , som några av oss i näringsutskottet har träffat. Det är en särskild företagsform där det är inskrivet i företagsformen att man inte bara ska skapa ekonomisk vinst utan också ekologisk och social vinst. Företagen ansluter sig givetvis frivilligt. De registreras, och man kan också låta certifiera sitt företag. Här kommer också samhället in, samspelet mellan det offentliga och det privata. Det är diskussioner på gång om att ge dessa företag fördel i offentliga upphandlingar. har diskuterat detta. Man har också talat om skattelättnader. Jag vet att dessa benefit corporations finns i åtminstone 20 amerikanska delstater . Det är mycket spännande. Vi behöver tekniska innovationer – jag kommer in på det sedan – men även sociala innovationer. Låt mig ta ytterligare ett exempel utifrån. Jag har gett lästips, men jag tänkte också ge ett filmtips, så poppa popcornen och gå in på Youtube och leta reda på dokumentärfilmaren film göra det själva? Den skildrar bland annat ett arbetarägt hemtjänstkooperativ i , som är en fattig del av New . Det är över 2 000 personer som jobbar i där, och de äger alltså sitt företag. De har bra villkor. De har betald sjukvård och semester, vilket man egentligen inte har i den branschen i i någon större utsträckning. Politik för hållbart företagande Uppemot 11 miljoner amerikaner arbetar i mer eller mindre arbetarägda företag. Visste ni det? Det är ganska fascinerande. Detta skulle kunna bli större och utvecklas här i också. Socialt företagande, arbetsintegrerande företag och liknande för människor som står långt från arbetsmarknaden har vi redan, och det är alldeles utmärkt, men jag skulle vilja vidga begreppet ”socialt företagande” så att det blir lite mer mainstream här i , alltså att det blir vanligt i vilket företag som helst, oavsett vem som jobbar där. Alla företag borde ju vara sociala. Vi vill inte ha asociala företag att inspireras av. Vi behöver också tekniska innovationer. Klimatfrågan är en ödesfråga. Vi i kan inte slå oss till ro och tycka att vi gör allting bra. Skulle alla konsumera som svenskar i genomsnitt – det är väldigt ojämlikt fördelat i – skulle vi behöva ett antal fler jordklot än det enda vi har, särskilt om vi räknar in utsläpp som orsakas av vår konsumtion och våra internationella resor. Vi har en viktig uppgift att se till att bli ett fossilfritt välfärdssamhälle. Jag ser det inte som regelkrångel med krav på klimat, miljö och redovisning av hur man arbetar med miljöfrågorna. Vi tycker att förorenaren ska betala. Man ska ta hänsyn till ekosystemtjänster. Miljökvalitetsmålen ska företagen utgå från. Det behövs också finansiering av miljöteknik. Det saknas ju inte pengar i världen, men ibland kommer de inte fram dit där de behövs som bäst. Gröna obligationer och en grön investeringsbank tas också upp i handlingsplanen. En grön investeringsbank har funnits i i tre . Där var idén att man skulle investera i förnybar energi, avfallshantering och liknande miljöteknik, där marknaden inte investerar och där marknaden har misslyckats. Man går in med lite offentliga pengar, och sedan attraherar man privat kapital. Det är det uppdrag man har. Man ska gå med vinst, attrahera privat kapital och minska utsläppen av växthusgaser. Ett till tre gäller första året; ett offentligt pund genererar tre privata. Något liknande skulle vi ha god nytta av i . Låt mig ta ett exempel från . Där har man något som heter Arpa-E. Det är federala pengar. och kongressen beslutade om det 2007, och det kom i drift 2009. Det var utifrån en modell av en tidigare forskningsplattform för militär teknik, men detta är för energiteknik. Man har kommit långt och forskat med statliga pengar, och ett antal privata företag har uppstått ur detta. måste jag ta upp frågan om skatteflykt. Jag är lite konfunderad över reservationen från med flera. Vill ni inte att de transnationella bolagen ska göra rätt för sig och betala skatt i de länder där de har verkat? Det är ju oerhört viktigt. Det är enorma belopp som framför allt fattiga länder går miste om på grund av skatteplanering och skatteflykt. Det är viktigt och bra att detta lyfts upp här. I fattiga länder är summan av uteblivna skatteintäkter mycket större än det bistånd de får. Så kort och gott: Man ska göra rätt för sig, särskilt om man är ett storbolag. Politik för hållbart företagande Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 67 (C) replik: Regeringen har dragit in alla satsningar riktade till kvinnors företagande och ledarskap. Det gäller för kvinnor, som säkert har hört talas om. Det engagerade enormt många kvinnor i landet och gick i stort sett ut på att de skulle vara ambassadörer för kvinnors företagande. De åkte ut till organisationer och skolor och pratade om frågan. Tyvärr har det dragits in. Något annat som också dragits in är Styrelsekraft för kvinnor, som hade till syfte att öka medvetandet och möjligheten för kvinnor att vara delaktiga i styrelser. Det senaste exemplet är Winnet. Det är en fantastisk ideell organisation som har funnits . före juluppehållet fick man plötsligt besked om att man inte skulle få sina 36 miljoner, för de skulle gå till regionerna i stället. Det vi fick höra från Socialdemokraterna är alltså regeringens storsatsning på kvinnors företagande. Kvinnors nystartsföretagande gick ned . Då är det anstötligt att den enda satsning som regeringen gör är ett plocka bort 36 miljoner från en ideell organisation som sköter sig utmärkt för att lägga på regionerna. Eller som sa: för att man ska implementera jämställdhetsbeslut i regionala utvecklingsplaner. Det borde man väl kunna göra ändå. Vi lever ju . Inte ska man behöva 36 miljoner för att göra det. Hur jobbar ni som feministisk regering för att på allvar öka antalet kvinnor som startar och driver företag? 68 (MP) replik: har redan utvecklat frågan och svarat på den. Om jag har förstått det rätt var det tidsbegränsade projekt som inte heller har föreslagit fortsatta pengar till i sin budget. Jag kan dock ha fel och undrar därför om har någon annan information. Pengarna finns, och jag litar på regionerna. Jag tycker givetvis att det är viktigt att kvinnor får samma möjligheter som män att starta företag. 69 (C) replik: Det är beklämmande och allvarligt att det svar vi får från representanter för en feministisk regering är att man tar 36 miljoner från den ideella organisationen , som har jobbat hårt med jämställdhet i regionerna och lokalt. De har också jobbat med kvinnors företagande. De har dessutom jobbat internationellt för att implementera denna framgångsrika modell på andra ställen. får de stänga sina kontor. Jag träffade dessa kvinnor när de hade sitt årsmöte. De var förtvivlade och sa: Vad ska vi göra nu? Tycker regeringen inte att vi har gjort ett bra jobb? Det fick de inte ens veta, för både och gjorde sig oanträffbara under , fram till den dag de tog beslutet att regionerna skulle få de 36 miljonerna. Politik för hållbart företagande Om detta är den feministiska regeringens storsatsning på kvinnors företagande och jämställdhet blir jag mörkrädd. Det finns regleringsbrev. Även om vissa projekt är tidsbegränsade kan man i regleringsbrevet till en myndighet, till exempel , påpeka att det är viktigt att myndigheten driver frågor om jämställdhet och kvinnors företagande. Men inte ens det har ni gjort, för ni tycker inte att det är viktigt. Ni kapar kvinnligt företagande vid fotknölarna. Ni utreder vinster i välfärden, ni halverar och drar in alla satsningar riktade till kvinnors företagande. Det är en kvinnofientlig regering. Att kalla sig för feministisk i detta sammanhang är ett hån mot alla kvinnliga företagare runt om i landet. 70 (MP) replik: ”Kvinnofientlig regering” – nu är det brösttoner. Jag frågar igen: Har ni lagt in dessa pengar i er budget? Jag fick inte svar på den frågan. Vi litar som sagt på regionerna, men jag tar med mig detta. Saker och ting kanske kan göras bättre. Vi kanske kan få in bra saker i regleringsbrev framöver. Man kan göra saker på olika sätt. 71 (M) replik: Jag tänkte uppehålla mig vid offentlig upphandling. Även om jag fick svar tidigare av tänkte jag att skulle få svara på frågan. Det är mycket som händer, och det görs mycket gott. Det finns gnosjöanda, företag och god handel. Det är bra. Det nämndes också ett kraftfullt verktyg i upphandling. Ett kraftfullt verktyg kan användas för att uppnå stora mål i positiv riktning. Det kan också lätt slå sönder det som håller på att byggas upp. Jag känner stark oro över vad som händer på upphandlingsområdet med tanke på den politik som säger sig driva. Svenska företag på landsbygden i försöker att komma in i offentlig upphandling i större utsträckning eftersom människor efterfrågar närproducerade och lokalproducerade produkter. Dessa företag har dock inte kollektivavtalsliknande villkor. Jo, för att de är en annan typ av företag. De driver lantbruk och är familjeföretag eller ensamföretagare. De arbetar efter säsong. Tyvärr växer inte växterna, faller inte regnet och skiner inte solen så att man kan gå upp och gå hem , utan man måste arbeta på ett sätt som får hjulen att snurra i vårt land. Om andemeningen är att öka antalet små och medelstora företag som kan sälja dessa produkter till de svenska kommunerna, landstingen och regionerna undrar jag hur detta ska vara möjligt när ni nu utestänger dem med era kollektivavtalsliknande villkor och därmed sätter stopp för att de ska kunna finnas. 72 (MP) replik: Som redan har sagt värnar vi självfallet om goda arbetsvillkor i den svenska modellen. Det är oerhört viktigt. Politik för hållbart företagande Det som görs i många kommuner för att hjälpa och underlätta för små och lokala producenter är till exempel gemensam distribution och liknande så att de kan komma in på en marknad där de är för små för att tillgodose hela behovet av en produkt – gurkor, morötter eller vad det nu kan vara. Sådana saker vet jag görs. Jag är för övrigt övertygad om att detta går att lösa på ett positivt och bra sätt. Det är viktigt att värna om arbetsrätten. 73 (M) replik: Jag blir väldigt förvånad över svaret. Det kvittar vilket distributionssätt man har när det finns över 640 olika kollektivavtal i det här landet och något som liknar dem ska appliceras på en kommun, som säger: Det är jag som kommun, , som får bestämma hur den som ska leverera till mig ska arbeta, ta ut sin semester, ha sin försäkring och sin pension etcetera.