prot · H40942 · 2016-12-08 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2016/17:152 Interpellation 2016/17:152 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:57 till justitieutskottet KOM(2016) 758 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Internationellt bistånd betänkande 2016/17:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2016/17:1 delvis) 1 (M): Biståndspolitiken är sällan en källa till stor friktion när det gäller grunderna. Vi är rimligt överens om att ska ha en idé om och lägga resurser på att människor ska kunna ta sig ur fattigdom och förtryck. Det skiljer kanske en del i hur vi ser på det målet, hur det ska uppnås och vad som ska prioriteras. Det skiljer sig också ganska mycket i det politiska hantverket. Den nuvarande regeringen har haft betydande utmaningar med det. I betänkandet är vi osams om en formsak som handlar om hur budgeten skrivs för att det ska vara möjligt att följa upp det som utlovas. Så borde det inte vara. Dessutom är vi osams om en del av politiken, till exempel biståndets prioriteringar. Därför yrkar jag bifall till vår reservation 4 om prioriteringarna för biståndet. Självklart står vi bakom alla våra reservationer, men vi gör så här för tids vinnande. Ramen ligger fast, så vi deltar inte i budgetbeslutet. Nya har en plan för biståndspolitiken. Den är ganska enkel. Så här låter den: Moderat politik funkar här också. Det finns inga ursäkter för socialism. Kortfattat handlar det om att det krävs ordning och reda, mer uppföljning och mer politikutveckling. Det behövs förutsägbarhet. Biståndet måste leverera resultat. Vi kräver en ansvarsfull hantering av biståndsmedlen, transparens och arbete mot korruption. Det är en svår tid för världen . Konflikterna är färre men värre. Det tar tid innan de politiska lösningarna av konflikterna finns på plats. behöver landa i den knepiga frågan om förhållandet mellan humanitärt bistånd och det mer långsiktiga biståndet. Hur ska biståndet framöver anpassas till hur den faktiska verkligheten ser ut? Vad är den nuvarande regeringens svar? Det är det ingen som riktigt vet. Vi har ställt frågan. Men vi är i alla fall överens om problemet. Det finns stora möjligheter att förbättra biståndet: mer landfokusering, att stärka stater i risk för sönderfall, att motverka terrorism, att stärka hbtq-personers rättigheter, att arbeta med teknikutveckling, att samarbeta med andra och att utvärdera. Att bygga fungerande stater ger fungerande samhällen. Det krävs institutioner, äganderätt och respekt för rättsstatens principer. Det behövs mer handel för att stärka ekonomier, men det ligger trots allt lite vid sidan av debatten . Men bistånd som vacciner, SRHR-insatser, alltså insatser för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och att fortsätta kampen för kvinnor och mot mödradödlighet, barnäktenskap och trafficking ger stor effekt och gör skillnad. Det är mycket som skaver i världen . Behoven är oändliga, och vi måste prioritera. OECD-Dac-definitionen av bistånd ska värnas. Vi vill öka stödet till multilaterala organisationer – det brukar vara FN-systemet – men minska det bilaterala biståndet, alltså biståndet mellan länder. Eftersom resurserna är begränsade krävs prioritering. kommer det lite förkortningar här, så håll i hatten! Vi ökar på UNHCR, WFP, , Cerf och Gavi. Vi konstaterar att det krävs en översyn av kärnstödet till de multilaterala organisationerna för att avgöra var det gör mest nytta. Det finns ändå en hel del politisk samsyn i utskottet. Det gäller till exempel SRHR-frågan, som vi tillsammans hjälper regeringen att förstå och driva. Vi delar oron för det krympande utrymmet för det civila samhället. Vi delar engagemanget för hbtq-personers rättigheter och engagemanget för kvinnors rättigheter. Men med en sådan här svag regering måste riksdagssamarbetet fungera, och ibland måste jag säga att det går sådär med förankringen. Det är bra att levererar inom biståndet och fortsätter med det goda arbete som har gett oss det fina rykte vi har. Vi förväntar oss inte heller något annat. Men det är oroande när regeringen bara flyter med och lägger lite extra pengar då och då men inte har någon klar idé, någon vass prioritering eller någon rörelse mot politikutveckling och förnyelse i biståndet. Det är dåligt med ryckigheten och den oproffsiga hanteringen. Jag vill bara påminna om förra årets budgetdebatt, som verkligen var bananas. Det är oroande om prioriteringar ändras på grund av vår plats i säkerhetsrådet. Nog kan vi tycka att världen förtjänar bättre än den här ljumma miljöpartipolitiken. Det finns dock ljusningar. Ett nytt gyllene tillfälle är de nya hållbarhetsmålen. borde kunna välja några och vara bäst på dem. I stället har regeringen tagit bort den minister som hade samordningsansvaret, tillsatt en delegation som har levererat en debattartikel och lovat att uppdatera det biståndspolitiska ramverket. Men det har ännu inte hänt. Det är för lite och . Människor har rätt till frihet, trygghet och rättvisa. Utveckling drivs ytterst av människors egen vilja och förmåga. Där är biståndets uppgift att bidra till att skapa förutsättningar för människor att lyfta sig ur fattigdom och förtryck. Kopplingen mellan bistånd och säkerhetspolitik blir allt starkare. Det handlar om att hantera grundorsakerna och minska det globala utanförskapet. Biståndet ska precis som utrikespolitiken vara värderingsdrivet. 2 Statsrådet (MP) replik: Tack, , för anförandet! Jag är särskilt glad att du understryker att det finns en stor samsyn på många frågor och att det är viktigt att fortsätter att ha ett gott rykte internationellt, vilket jag kan intyga att vi verkligen har när det gäller ett effektivt, ett långsiktigt hållbart och ett obundet bistånd. Det sistnämnda gör att våra avsikter aldrig ifrågasätts, utan det handlar om att vi verkligen vill jobba långsiktigt med att stärka fattiga människors situation. Därför välkomnar jag också att understryker värnandet av OECD-Dacs kriterier för vad som kan räknas som bistånd. Du uppmärksammar också det krympande utrymmet för civilsamhället samt SRHR och starka institutioner och fredsbyggande. Detta är saker där vi är helt överens. Jag är lite förvånad över att antyder att vi inte prioriterar. Vi har tydliga prioriteringar inom biståndet som läggs fram i det biståndspolitiska ramverket. Fredsbyggande och konfliktförebyggande är en ny stor prioritering som den tidigare regeringen inte hade. Miljö och klimat är den andra stora prioriteringen, och den tredje handlar om jämställdhet. Där gjorde den tidigare regeringen också stora insatser. Vi är överens om att det finns stora behov i världen just . 65 miljoner människor är på flykt, och 130 miljoner är i behov av humanitärt stöd. Därför blir jag förvånad när jag ser att i sin budgetmotion vill sänka biståndet. De vill återgå till det gamla bni-begreppet, vilket innebär att man ska skära bort 1,5 miljarder . Jag vill fråga : Vad tänker du prioritera bort, och var tänker du skära ned? Gäller det skolor, vatten, jämställdhet eller konfliktförebyggande? Vad är det som ska bort? 3 (M) replik: Tack för frågan, som jag anade skulle komma! vill naturligtvis inte sänka, utan vi har kvar den gamla definitionen också i den här budgeten. Detta är också som regeringen har den nya definitionen av hur biståndet räknas ut. Jag kan personligen tycka att det var tråkigt att vi inte kom längre i den moderata budgetprocessen, men vi har också varit tydliga med att när vi har ordning och reda i ekonomin kommer vi naturligtvis att respektera OECD-Dac. 4 Statsrådet (MP) replik: Jag tackar för det ärliga svaret. Jag hoppas att får ett bättre genomslag i sitt eget partis budgetprocess. har en partiledare som mycket tydligt deklarerar att hon vill bli nästa statsminister. Man ger så låg prioritet åt konfliktförebyggande arbete och insatser för att stärka miljö- och klimatarbete i världen att man tycker att detta kan vänta, och man håller därför inne 1,5 miljarder – det blir 6 miljarder . Det här är väldigt konkreta insatser som måste skäras ned. Jag noterar att antydde att det har funnits en ryckighet i processen. Jag vill påminna om att i sin utvärdering av regeringens hantering inte har kallat den tafflig eller oproffsig. Man har däremot berömt regeringens hantering av att kunna ha en beredskap för den avräkningsprocess där vi , till skillnad från , tydligt har talat om att vi sätter ett tak på för möjliga avräkningar. berömmer sig för att vara mycket tydligare och för att ha klart för sig vad hon vill prioritera. Om ni nu ska skära bort 1,5 miljarder , det vill säga 6 miljarder , vilka insatser är det då som ska bort? Kan peka på dem? Är det vatten? Är det sanitet? Är det skolor? Är det konfliktförebyggande arbete? Är det SRHR? Vad är det som ska bort? Detta tror jag att väljarna är intresserade av att få veta. 5 (M) replik: Jag måste verkligen be om ursäkt om det var så att jag antydde att det fanns en ryckighet. Är ni medvetna om hur uselt hanterad budgeten var ? Det har blivit marginellt bättre, men regeringen är fortfarande urusel på samordning, att samtala på förhand, att förankra och att hitta samsyn. Det är enbart tack vare att oppositionspartierna och Alliansen är vänliga som vi hittar denna samsyn. Det är för att vi faktiskt redan tycker så. KU kritiserade hanteringen. Inga formella fel hade begåtts, men ni fick fortfarande kritik i texten. Jag ser att statsrådet skakar på huvudet, men jag kan konstatera att ni fick kritik. Vi kan dubbelkolla detta med KU:s ordförande – ni fick kritik. säger att det påverkar kvaliteten när det är så där ryckigt. Det är precis så det är! Jag kan också konstatera att stora förslag omfattande flera miljarder hanterades under en kort kväll. Inför regeringssammanträdet fanns det inte ens ett färdigt förslag så att det fanns med på agendan när regeringen skulle fatta beslut. Agendan läggs väl ut vid 6–7-tiden på regeringens hemsida. Jag har ställt en skriftlig fråga om detta, för det måste man göra för att få några svar här, och jag kan bara konstatera att förslaget då fortfarande bereddes i . Samma sak gäller för regleringsbrevet till Sida, som också rörde många miljarder. Jag måste vara tydlig med att jag inte accepterar den extremt oproffsiga hanteringen. Jag tycker att den är tråkig. Detta är den första budget där ni använder det nya målet. Ni hade tidigare samma mål som vi. I den förra budgeten redovisade ni visserligen båda, men det var det gamla målet som gällde. Jag är inte särskilt orolig för detta. 6 HANS (V) replik: började med att prata om att har en plan för biståndet. Sedan sa hon någonting om socialism, och jag väntade bara på att hon också skulle säga att regeringen var trött, för då hade vi fått talepunktsbingo från i den här debatten. Låt oss titta på den motion som har presenterat. Detta är ett parti som har ambitioner att ta över regeringsmakten och som är det största oppositionspartiet just . Vilken är deras plan för biståndet? Var går skillnaden mellan socialism och icke-socialism i svensk biståndspolitik? Jo, denna skillnad går vid att man vill göra nedskärningar på i biståndsbudgeten. Vem kunde tro att socialismen var så nära i ? Dessutom vill , som vi hörde från i talarstolen, göra satsningar på en rad multilaterala organisationer som omfattar drygt en halv miljard. Detta betyder att det budgetförslag som tänker rösta på innebär neddragningar på . Om någon hade velat göra den typen av neddragningar på ett annat område hade man förväntat sig att få något slags beräkning. Varifrån ska pengarna tas? Vad ska man skära bort? har fått frågan två gången, men hon vägrar att ge några besked. Vilka insatser ska man dra in på? Var ska man göra dessa besparingar? Jag tycker att detta är ohållbart. Det är inte ansvarsfullt, . Därför ställer jag samma fråga som ställde tidigare. Du kommer att rösta för nedskärningar i biståndet på 2 miljarder i budgeten . Varifrån tycker du att de pengarna ska tas? skriver också i sin motion att man vill göra tydligare landfokuseringar och minska antalet länder som har bilateralt utvecklingssamarbete med. Exakt vilka länder vill att ska fasa ut sitt bistånd till ? 7 (M) replik: Det är alltid uppiggande att nämna ordet socialism, för då vet man att det kan komma en replik från från . Det är inte nedskärningar som vi föreslår, utan vi ligger kvar på den gamla nivån vad gäller biståndet – det gamla sättet att beräkna bni. Jag är dock medveten om att vi kommer att få mycket smäll och skäll för detta. Jag är också rak med att vi inte kom hela vägen fram, men har en budgetmotion som tar ansvar för ekonomin. Det är det som händer just . Angående vilken vår politik är har jag redan nämnt vad vi vill satsa mer på. Jag har dessutom nämnt vad vi inte vill satsa lika mycket på: det bilaterala arbetet. Beskedet finns i vår motion, och det går bra att läsa den. 8 HANS (V) replik: Kan ni föreställa er en annan debatt, inom ett annat utgiftsområde, där man skulle säga att man i nästa års budget vill skära ned på försvaret med ? Men man har ingen riktig aning om var pengarna ska tas ifrån. Tänk er att man vill skära ned 2 miljarder på skolan och hänvisar till otydliga skrivningar i en budgetmotion. Sådant hade inte accepterats på något annat budgetområde. står här med hög retorik om att det ska vara ordning och reda och tydlighet, men hon kan inte förklara varifrån man ska ta . Hon kan inte heller svara på den ganska enkla frågan vilka länder det är som vill fasa ut biståndet till. Jag tolkar den motion som har skrivit som att man vill fasa ut biståndet till , och . Detta är en gissning, utifrån vad har skrivit. För har vi en ny strategi på plats, som löper . Ska vi avbryta den strategin , ? Ska vi bryta de löften vi har gett, bland annat till det civila samhället i ? har precis genomfört det första demokratiska valet i landets historia. Man har ett nyvalt parlament och en nyvald regering. Man är mitt i en demokratisk transition. Är det då verkligen läge för att dra tillbaka sitt stöd och överge dessa modiga demokrater, som äntligen har erövrat den parlamentariska makten? Det sista landet är . Tycker och på allvar – om man tittar på situationen i just nu – att detta är ett bra läge att ta hem det svenska biståndet? Är det ett bra läge, med tanke på den sköra situation som råder i , att avbryta satsningar för fred, säkerhet och statsbyggnad? 9 (M) replik: Det är en utmaning att hantera tolkningar av vår politik. Det som står i vår motion är att vi ska lämna de länder där vi redan har påbörjat en nedtrappning och ett avslut vad gäller det bilaterala arbetet. Jag har sagt att det som vi tycker är viktigt att satsa vidare på är det multilaterala biståndet. Detta betyder inte att vi lämnar länderna vind för våg, utan snarare att man väljer ett annat sätt att arbeta med dem. På ett sätt är det här en väldigt fin beskrivning från . Behoven är orimligt stora. Vi skulle kunna lägga hela statsbudgeten på att hjälpa andra länder. Vi skulle kunna göra hur mycket som helst. Det svåra är inte att önska, utan det svåra är att vi måste välja vad som är viktigast. Vad leder till mest krishantering? Den stora frågan är därför hur vi ska hantera det humanitära biståndet kopplat till det långsiktiga. Just nu finns ingen riktigt bra synergi. Det finns inte någon riktigt bra koppling. Men jag tror att det inte är lika effektivt att ha många och små bilaterala samarbeten, utan jag tror att det är mer kostnadseffektivt och ger bättre resultat att arbeta multilateralt, tillsammans med andra länder. 10 (S) replik: Bistånd ska bidra till utveckling där andra flöden inte förmår att åstadkomma resultat. I Action Agenda konstateras att för att kunna leverera i fråga om de nya hållbarhetsmålen krävs ytterligare och annan finansiering. försvinner från de fattigaste länderna i skatteplanering och ren skatteflykt för varje biståndskrona som kommer in, och tyvärr ökar siffran. Skatteflykt och korruption urholkar bland annat det svenska biståndet. Hur ser då på regeringens arbete mot skatteflykt? 11 (M) replik: Vilken konstruktiv och bra replik från ! Jag tycker att det är viktigt att står upp för att ordning och reda ska gälla och att vi ska arbeta mot skatteplanering och korruption. Korruption är ju en av de absolut svåraste sakerna att komma åt. I går träffade vi vice utrikesminister. Då ställde en av ledamöterna i utskottet en fråga om just korruptionen – är vår största biståndsmottagare – och hur de arbetar mot det. Det är osannolikt svårt att komma åt, men om inte och andra länder ligger på kommer det naturligtvis inte att hända någonting. I de nyantagna hållbarhetsmålen och en global agenda berörs korruption, bland annat i målet som handlar om bra institutioner, ordning och reda och lagstiftning. Vad gäller skatteplanering vet jag att , när han var finansminister, slöt ett antal skatteavtal, så gör sin del där. Jag tycker att det är bra att vi går vidare och arbetar med detta även i biståndet. 12 (S) replik: Jag har också en fråga till angående landfokusering. Landfokusering låter jättefint – större koncentration. Fler länder ska enligt fasas ut för att vi ska kunna fokusera mer på dem som finns kvar. I budgetpropositionen kan vi se vilka länder som skulle fasas ut enligt den borgerliga regeringen. skulle fasas ut, och det har redan tagit upp. Men ibland vänder verkligheten, och då måste vi också vända. Hade det varit rätt, med den information vi har , att fasa ut biståndet till ? 13 (M) replik: Det är också en bra fråga. Som det ser ut nu ligger vår budgetmotion fast. Så är det i politiken, att det är som det är tills det är på ett annat sätt, så jag kan inte börja svaja här i talarstolen. Jag har tittat en del på vilka mottagarländer som har fasats ut från svenskt bistånd, och det är 30 länder. Men jag kan också konstatera att 13 av dem har fasats ut därför att deras egen ekonomi blivit bättre, och det var möjligen inte biståndet som var allena saliggörande och lite grann räddade dessa länder. Det gäller flera länder i och , som är ett enormt stort och viktigt land, men även . finns med i vissa biståndshanteringar där vi stöttar det civila samhället. Men det är ändå intressant att se att det finns en rörelse i detta. Jag tror att man som regering behöver vara väldigt lyhörd. Men det är en motsättning i det lite mer långsiktiga. Det behövs lyhördhet parad med långsiktighet när det gäller biståndet och att man ser världen som den ser ut. Det är möjligt att det finns utrymme för förbättring. 14 (SD): Vi debatterar utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, vilket är ett extremt viktigt område som i många fall handlar om liv eller död. är det ett utgiftsområde som kan skapa framtidstro och hopp för människor som är så utsatta att många här i inte ens kan föreställa sig det. Det långsiktiga målet med bistånd måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. Det tror jag att de flesta av oss är överens om. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, en större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och på färre inriktningar kan vi dessutom effektivisera utvecklingsbiståndet. Med tanke på det lidande vi ser runt om i världen med förtryck, krig, naturkatastrofer och fattigdom är det viktigt att fördela anslagen rätt, varför vi sverigedemokrater prioriterar de hårdast utsatta människorna. Och varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Vi vill se ett bistånd som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån deras grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Vi vill även ha ett tydligt fokus på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska stå i centrum. Till skillnad från regeringen och de övriga oppositionspartierna är vi djupt kritiska till de massiva avräkningar som görs i biståndsbudgeten till förmån för inhemskt flyktingmottagande i . Det är enligt oss ohederligt att slå mot hårt utsatta i behov av vår hjälp bara för att kunna syssla med en falsk plakatpolitik här i . I går deltog jag i utgiftsområdesdebatten om migration här i kammaren. Jag belyste då den skeva fördelningen av pengar och hur det påverkar miljontals människor som är i behov av vår hjälp. Även om siffrorna jag tog upp då enbart rörde beräkningarna , som dock låg i underkant, ser fördelningen ut på liknande sätt. Svensk flyktinghjälp beräknades då kosta 80 miljarder och skulle bidra till stöd för 78 000 människor. hade FN begärt 70 miljarder för att täcka sitt behov för ca 12 miljoner flyktingar. De fick bara ihop hälften, vilket innebär att svensk flyktinghjälp, som bara kunde nå en bråkdel av världens över 65 miljoner flyktingar, kostade mer än dubbelt så mycket som FN:s globala behov. Vem som helst förstår att detta inte är riktigt okej. Den här typen av fördelning är i mitt tycke fullständigt galen. Med budget möjliggör vi resurser som skulle hjälpa miljontals fler människor än vad både regeringen och den så kallade oppositionen gör, trots att det på papperet är en mindre ram än regeringens. Vi satsar på de hårdast utsatta, och vi förfinar inte statistiken genom att räkna in ofantliga belopp som dras av för flyktingmottagandet i . Tack vare att vi prioriterar bistånd till de mest fattiga och utsatta kan vi med andra ord göra ökningar på flera andra viktiga områden såsom flyktinghjälp, humanitärt bistånd, vatten, sanitet, hälsa och sjukvård samt jordbruk. Utöver själva fördelningen av biståndet menar vi att det krävs ett antal andra förändringar i biståndspolitiken. Den kanske viktigaste är en mer noggrann kontroll av att biståndet används rätt och att man når önskat resultat. Regeringen bör upprätta en vitbok över hur stor del av det svenska biståndet det är som har utställts till mottagarländer tidigare genom historien utan att utvärderat vetenskapligt om medlen alls kommit till någon nytta. På så sätt möjliggör vi en bättre transparens för våra medborgare. Utöver detta bör stickprovskontroller av svenska biståndsprojekt utföras med hjälp av randomiserade kontrollstudier och kvantitativa effektutvärderingar. Samtliga långsiktiga biståndsprojekt som visar sig sakna dessa utvärderingar bör avvecklas. En målsättning med svenskt bistånd bör vara att förstärka länder som går i en positiv riktning. Det får inte löna sig att missköta landets ekonomi och dess välfärdssatsningar eller bryta mot internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Med denna princip är det viktigt att har ett flexibelt system för framför allt de minst utvecklade länderna, då kombinationen med dessa krav ofta blir svår. I dessa fall bör biståndet främst fördelas till det civila samhället och inte genom dess regeringar. I de fall där mottagarländerna bryter mot grundläggande mänskliga rättigheter eller fungerar kontraproduktivt måste biståndet kunna fasas ut på ett effektivt sätt. Vårt stöd bör i första hand riktas till de absolut svagaste länderna. Sist men inte minst vill jag tydliggöra vikten av att ha en möjlighet att använda biståndet för att mottagarländer dels ska främja mänskliga rättigheter, dels uppfylla sina åtaganden gentemot sina medborgare. Vi har bland annat sett hur riksdag röstat emot återtagandet av egna medborgare från . Detta är oacceptabelt, och regeringen bör vid behov kunna vidta åtgärder. står givetvis bakom samtliga SD-reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservationerna 2 och 5. 15 Statsrådet (MP) replik: Jag tackar för anförandet. Det var många ord inledningsvis som jag verkligen instämmer i.