prot · H30956 · 2016-01-21 00:00:00 — Det är en helt felaktig bild som han försöker ge till svenska folket. har betalat ut 7 av 9 miljarder. Det är 7 000 miljoner. Det som återstår av kompensationsbidraget är 1,2 miljarder, alltså 1 200 miljoner. 1 000 miljoner betalas ut och 22 miljoner . Det är bilden. Att mjölkbönder slutar med sin verksamhet är tråkigt. Det är 260 mjölkbönder som slutar med sin verksamhet under ett helår. Om man tittar bakåt var det i snitt ungefär 300 per helår. Tyvärr är det så. måste vi vända detta genom att anta en nationell livsmedelsstrategi och visa att vi tror på svensk livsmedelsproduktion. 105 (KD): Jag tackar ministern för detta. Situationen är akut. En bonde ringde mig . Han sa: , nu säljer jag en stor del av min skog för att klara löpande utgifter. Men tänk på andra mjölkbönder som inte har skog att sälja. Vad ska de göra? Vill ministern skicka en signal till de svenska mjölkbönderna och till andra bönder som visar att regeringen tar till sig detta och lyssnar? Vad är regeringen beredd att göra för dessa bönder som drabbas? 106 Statsrådet (S): Under hela skickade vi signaler. Vi har gått in med en höjning av dieselskattereduktionen som kostar staten 300 miljoner , alltså det som alliansregeringen plockade bort. Vi har gått in och fullt ut finansierat EU-paketet med 152 miljoner som vi betalar ut för att mildra den likviditetskris som finns. Jag vet att många bönder är i en svår situation. Vi vidtar massor av åtgärder för att rätta till detta. Snabbspår till arbetsmarknaden för nyanlända 107 (S): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Regeringen har fört samtal med arbetsmarknadens parter om snabbare vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända när det gäller legitimationsyrken i vården. Snabbspåret utgår från de största grupperna av nyanlända inom området. Men åtgärderna kan delvis också tillämpas på samtliga 21 reglerade hälso- och sjukvårdsyrken. Målet med snabbspåret är att vägen till arbetsmarknaden och legitimation för nyanlända ska vara förutsägbar, rättssäker och så kort som möjligt. Det finns förhoppningar om att detta snabbspår snart ska ge resultat. Vi har hört att 100 är på väg in. Men jag frågar ändå: Hur förlöper arbetet med snabbspåret för legitimationsyrken, och hur kan utfallet av detta snabbspår se ut tidsmässigt? 108 Arbetsmarknadsminister (S): Sedan jag initierade och bjöd in arbetsmarknadens parter till diskussioner om snabbspår har arbetet gått förvånansvärt snabbt. Flera snabbspår är redan på plats, och många fler är på gång. När det gäller legitimationsyrkena inom sjukvården räknar jag med att ungefär 100 personer börjar . Vad det handlar om är att man nu översätter många av de prov som har varit, så att man till exempel kan utföra prov på sitt eget språk eller på engelska, innan man uppnår tillräckliga kunskaper i svenska och innan man kan pröva sina yrkeskunskaper. Man kortar väntetiderna mellan olika steg, så att man kan göra flera saker tillsammans. Det som är speciellt med legitimationsyrkena är att ingen släpps över bron förrän man har uppnått de kompetenskrav som krävs för legitimationen. Därför kommer det att ta olika för olika individer att nå denna kompetens. Men jag bedömer att vi kan korta tiden med år. 109 (S): Jag tackar för svaret. Fokus var inledningsvis på de fyra stora yrkesgrupperna läkare, sjuksköterskor, tandläkare och apotekare. Finns det något mer konkret arbete som pågår med snabbspår för övriga reglerade vårdyrken? 110 Arbetsmarknadsminister (S): Det handlar om att vi nu gör modeller som är tillämpbara för flera yrken. När man tar del av detta kan man förvånas över att detta inte har gjorts tidigare, alltså att man samarbetar mellan arbetsgivare och ser till att folk kan praktisera som de går kompletterande utbildning, att de kan göra proven på andra språk än svenska eller att de kan gå en förberedande utbildning för att kunna klara proven. Men gör vi detta. Det är en modell som borde ha funnits på plats för länge sedan. Men finns den, och använder vi den för fler yrken. 111 (C): Jag har också en fråga till arbetsmarknadsministern. Jag vet att arbetsmarknadsministern har varit på studieresa i och tittat på arbetsmarknadspolitik generellt sett men kanske lite mer specifikt på arbetsförmedlingen. Det är ett exempel som har använts i den svenska debatten, och har tittat på de lärdomar som man har dragit av erfarenhet av att organisera arbetsförmedlingen på ett annat sätt. Det går aldrig att använda en hel modell rakt över i ett annat lands system. Man kan snarare plocka över de delar som man tycker skulle vara värdefulla att kanske implementera i . Det som vi från har ansett vore värdefullt att göra även i är att dela upp förmedlingsdelen och myndighetsdelen och se till att man inte sitter på två stolar . Men vi anser också att man ska låta aktörer på ett strukturerat sätt arbeta med ett tydligt fokus på resultat. Jag skulle vilja höra vad arbetsmarknadsministern såg och vilka lärdomar hon tar med sig hem till . 112 Arbetsmarknadsminister (S): Det är min övertygelse att privata aktörer på ett väsentligt sätt kan bidra till arbetsförmedling också i . Under den gamla regeringens tid hade vi ungefär 1 000 privata aktörer kopplade till Arbetsförmedlingen. Det var en verksamhet som tyvärr var kantad av en hel del skandaler med lotsar och coacher som inte fungerade. Jag har rest till och till för att ta del av det som har gjorts i länder som har längre erfarenhet än vi och länder som jag bedömer med bättre resultat samarbetar med privata aktörer inom arbetsförmedlingen. Det som har varit slående och mycket lärorikt i båda dessa länder är att de samarbetar med väsentligt färre aktörer. I har man ungefär 40 privata aktörer över hela landet, och i har man 44 privata aktörer. I hade vi 1 000. Det är en väsentlig lärdom. Man har också i båda länderna mer resultatbaserade ersättningar – i fall resultatbaserad ersättning. Det tror jag också är någonting att lära av. De har också längre kontrakt. 113 (C): Om jag hade haft längre talartid än en minut förut hade jag sagt att en av de delar som vi också anser att man ska ha är resultatfokus i fråga om de ersättningar som betalas till dem som ska utföra tjänsterna. Även detta delar vi alltså. Det som hände var att vi här i tyckte att det var synd att arbetsmarknadsministern lade ned den utredning som hade till uppgift att se över Arbetsförmedlingens funktion. Vi sa att det är dags att ta upp den igen. När kommer direktiven till denna utredning? 114 Arbetsmarknadsminister (S): Den gamla regeringen misslyckades faktiskt med att arbeta med de privata aktörerna om arbetsförmedlingen. Det är min bedömning. Tyvärr är det en tröskel att komma tillbaka och hitta bättre och nyare sätt att göra det. Men det är min övertygelse att det går att göra. Vi kommer att tillsätta en utredning om Arbetsförmedlingens och statens roll på arbetsmarknaden . Men när det gäller arbetet med privata aktörer menar jag att det är ett arbete som kan bedrivas och bör sjösättas tidigare än en utredning. Det internationella biståndet till västsahariska flyktingar 115 (S): Jag vill ställa min fråga till biståndsminister . Alltsedan ockupation av inleddes bor en stor del av den västsahariska befolkningen i flyktingläger i . De är helt beroende av mat, vatten och mediciner från omvärlden. Tyvärr har stödet minskat . Då talar jag om och även FN:s bistånd. sköljde en stor översvämning bort flyktingarnas lerhus och förstörde lager med mat och mediciner. Det fick svåra konsekvenser. Frustrationen växer i flyktinglägren hos människor som vill ta till vapen igen. Det pågår nämligen en fredlig process . Vad kan regeringen göra för att se till att biståndet till flyktinglägren ökar, från såväl som och FN? 116 Statsrådet (MP): Jag vill tacka för denna viktiga fråga. Situationen för västsaharierna i lägren och även inne i är väldigt desperat och har varit det . är en av världens största givare till organisationer som UNHCR och Programme, som gör så att lägren med flyktingar från fungerar i . Matransonerna har skurits ned . Och undernäring är ett stort problem i lägren. Vi driver på för att UNHCR, andra organisationer och även EU ska ha ett ökat fokus på att hjälpa situationen. Det gör vi av humanitära skäl. Men vi vill naturligtvis se en politisk lösning. Vi vill se en lösning på konflikten. Det är viktigt att stödja FN-spåret. Då måste vi ge västsaharierna hopp. 117 (S): Jag tror att det är viktigt. Vi kan såklart göra vad vi kan i , men det krävs också internationellt bistånd. Där kan vi göra en stor insats. En liten insats kan också göra stor nytta. Till exempel kan den makrill som västsaharierna får vara skillnaden mellan undernäring och att kunna leva ett bra liv. Därför är jag glad över det. För att behålla freden, för att frustrationen inte ska ta över, tror jag också att det är viktigt att vi visar att vi inte har glömt människorna i flyktinglägren. 118 Statsrådet (MP): är ett exempel på en tyvärr alldeles för lite uppmärksammad konflikt och humanitär krissituation. Omvärlden fokuserar mycket på . Men det här ett område där vi måste fortsätta driva på, också med politisk energi och politiska initiativ, så att en politisk lösning i enlighet med folkrätten kommer till stånd. Vi stöder flyktinglägren. 119 (M): Jag hade tänkt ställa en fråga till landsbygdsministern om den aviserade propositionen om livsmedelsstrategi. har en kollega redan debatterat frågan med landsbygdsministern. Men jag vill ändå följa upp tidsplanen för livsmedelsstrategin. tog den nuvarande regeringen bort Alliansens satsning på Matlandet . har Produktionssverige ingen strategi för livsmedelsproduktion över huvud taget. Jag vet att det finns många som kan producera och exportera mer, vilket skulle vara bra för hela på många olika sätt. Jag undrar hur förankringsprocessen av livsmedelsstrategin ska gå till. Vi har under fått höra att den kommer att komma. Den aviserade propositionen skulle komma . fick vi höra att den kommer att dröja ända till juni. Hur ser förankringen ut i oppositionen? 120 Statsrådet (S): har aldrig haft någon livsmedelsstrategi. Vi är ett av få länder i som har saknat det. Den här regeringen har tagit initiativ till att starta det arbetet. Och det är glädjande att alla partier har anslutit sig till det. Även har gjort en omvändning. Det är hedrande. Det här behövs. När det gäller förankringsprocessen tror jag inte att det finns någonting som har varit så förankrat ute i landet som det här. Vi har varit på dialogmöten och träffat hundratals personer, branschorganisationer och intresseorganisationer. Vi har också bjudit in riksdagspartierna så att de har kunnat vara med på dialogmötena. Vi måste ha ytterligare dialog med partierna för att kunna hitta en gemensam linje. Det är viktigt att vi får en strategi på plats. Vi kan inte välja bort livsmedel. Vi spräcker 10-miljonersvallen i och är uppe i 13 miljoner. Vi behöver livsmedel. 121 (S): Min fråga är till som representant för regeringen. Återigen har en ung människa mist livet på grund av gatuvåld och skottlossning i . Våldet har ökat i vår stadsdel på , och vapen har hamnat i händerna på unga medborgare. Självklart går tankarna till familj och anhöriga, men också till ledsna grannar, frustrerade föräldrar och skärrade barn och unga. Våldet på våra gator måste upphöra. Det krävs en politik som bekämpar brotten men också brottens orsaker. Och det krävs en politik som ger människor hopp och framtidstro. Annars försvinner framtidstron hos människor. Vet ni vad? är nämligen vårt område, inte våldets område. Vi får aldrig kapitulera. Vi får aldrig låta våldet bestämma i våra förorter. Det är de som är en fara för våra barn som ska bort. Det måste samhället se till. Vad gör regeringen mot det dödliga våldet? Och vad gör regeringen för att folk ska få hopp och framtidstro? 122 Arbetsmarknadsminister (S): Det är en oerhörd tragedi att en tonåring har blivit mördad och att en ung människa har blivit svårt skadad i . Det är självklart polisens uppgift att både förhindra och beivra brott. Det kommer att komma fler poliser. Vi har också strategier när det gäller illegala vapen. visade att tryggheten i ökar, vilket är glädjande. Men det finns en grupp där tryggheten inte ökar, där tvärtom otryggheten ökar. Det är bland människor som kommit till från ett annat land. Därför är det viktigt att polisen nu allokerar resurser till de 14 områden som är särskilt socialt utsatta och att det görs särskilda, riktade satsningar där. lyfter också upp behovet av att förhindra brottens orsaker. Det är klart att social utsatthet är allvarligt. Det regeringen gör i fråga om att ingen ung människa ska gå arbetslös kommer att påverka villkoren väsentligt, också i . 123 (M): Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern gällande arbetsmarknadsutbildningarna. Arbetsmarknadsutbildningarna är en omfattande del av budgeten. De är dyra. Och enligt Arbetsförmedlingens egna utvärderingar ser man inga som helst effekter av dem när det gäller jobben. Jag träffade IFAU i går. De har inga motstridiga uppgifter om effekterna jämfört med Arbetsförmedlingen. Om vi blickar framåt och tittar på hur vi ska använda de pengar som finns till förfogande för att stärka arbetsmarknaden och skapa bättre förutsättningar för fler att komma i arbete, anser då arbetsmarknadsministern att det är en bra prioritering att avsätta 1,8 miljarder av skattemedlen för åtgärder som inte ger några mätbara, positiva effekter på jobben? 124 Arbetsmarknadsminister (S): Arbetsmarknadsutbildningarna har traditionellt sett lett till att av dem som går där kommer i arbete. Den gamla regeringen, när styrde på , lade om politiken och sa att arbetsmarknadsutbildningar bara kunde gå till dem som står mycket långt från arbetsmarknaden. Alliansen styrde alltså om till mer av sysselsättning än till att faktiskt utbilda personer för de lediga jobben och svara mot arbetsgivarnas behov. Det har fått förödande konsekvenser, precis som beskriver. Man får väldigt låg effekt, nära noll, av dagens arbetsmarknadsutbildning. Det är självklart ett område där regeringen planerar stora förändringar. Arbetsmarknadsutbildningar behövs i ett läge då vi har stora problem med matchningen på arbetsmarknaden, parallellt med ännu större satsningar på reguljär utbildning. Det här är i fokus för regeringen. Vi kommer att ändra den inriktning som den gamla regeringen hade när det gäller arbetsmarknadspolitiken. 125 (S): Min fråga går till statsrådet . Stora delar av yta är glest befolkade. För att hela landet ska kunna leva krävs det att viktiga samhällsfunktioner finns tillgängliga också i de glest befolkade delarna. Tillgången till internetuppkoppling är en sådan viktig samhällsfunktion. Det är viktigt för att människor ska välja att bosätta sig i lands- och glesbygd, för att företag ska kunna etablera sig och för att hela ska kunna vara med och skapa jobb, tillväxt och förutsättningar för en god välfärd. I stora delar av landet är koncentrationen av abonnenter inte tillräcklig hög för att det ska räcka med ekonomisk vinst som drivkraft för att etablera bredbandsnät. Därför är det viktigt att staten säkerställer tillgången till bredband i hela landet. Regeringen har fattat beslut om en ökad samverkan mellan statliga myndigheter för att öka bredbandsutbyggnaden. Jag är rädd för att samverkan mellan statliga myndigheter inte räcker. Hur avser statsrådet att arbeta för att säkerställa en god tillgång till bredband i hela landet? 126 Statsrådet (S): Tack för en viktig fråga! Att vi får bredband i hela landet är mycket centralt. Det är precis lika viktigt som när vi elektrifierade . Att det i stor omfattning finns bredband i tätbebyggda områden och i städer är bra. Men det måste komma ut också på svensk landsbygd. är det av hushållen som har tillgång till bredband. Här gör regeringen en enorm satsning. Från strukturfondsprogrammen satsar vi 1,2 miljarder för att bygga de ortssammanbindande näten. Vi satsar också 3,25 miljarder från landsbygdsprogrammet för att bygga ut bredband på mindre orter där de kommersiella krafterna inte är intresserade. Det här följer jag som statsråd väldigt nära, och det är fler statsråd som gör det, bland annat som är it-minister. Vi ska aldrig någonsin släppa detta. Vi lägger nu också fram en proposition om att bygga billigare bredband. 127 (S): Min fråga går till försvarsminister . Jag skulle vilja diskutera lite om personalförsörjningsutredningen. Jag vet att den debatterades i på Folk och försvar. Men jag hade tyvärr inte möjlighet att delta då. Jag har förstått att utrikesministern önskade en form av civil värnplikt. Ska den i så fall tas med i personalförsörjningsutredningen eller hur ska det egentligen fungera? Jag hoppas att jag kan få ett närmare svar eftersom det är frågor som vi behöver få besked om för att veta hur detta ska hanteras. När det gäller totalförsvaret, hur hänger det här ihop med civil värnplikt? Kommer den i så fall att påverka arbetet? 128 Försvarsminister (S): Tack för frågan! Läget är sådant att det som regeringen har tagit initiativ till att utreda är den militära personalförsörjningen utifrån det förhållandet att avgångsfrekvensen för kontinuerligt heltidsanställda soldater inte är bra. När det gäller de tidvisanställda soldaterna finns det vissa rekryteringsproblem. Detta i kombination med att förbanden inte är fullt övade genom att många med värnpliktsbakgrund är krigsplacerade gör att det finns en obalans som vi måste se över. Det som vi nu utreder är en förbättring av personalförsörjningen där vi särskilt tittar på den danska och norska modellen där man kombinerar en militär värnplikt med professionell organisation. Vi får se vad den utredningen kommer fram till, och då får vi ta ställning till hur vi ska gå vidare. Det är vad vi utreder. Reformer för nya enkla jobb 129 (M): Tillväxten är god. Räntan är låg. Och regeringens propositionslista är väldigt tunn. Den är tom på förslag och reformer när det gäller enkla jobb och nya jobb. står inför utmaningar framöver. Då krävs det seriösa reformer och förslag på det här området. Min fråga går till , och det gäller enkla jobb och nya jobb. under frågestunden fick en fråga av min kollega . Den visade på en tydlig splittring i regeringen. Löfven säger en sak, arbetsmarknadsminister säger en annan sak. Arbetsmarknadsministern var också otydlig i sitt svar. Hon pratar hellre om Alliansen än sin egen politik. Tydligast var ändå avsaknaden av reformer och förslag på området. Så : Vilka reformer har ni för nya, enkla jobb? 130 Arbetsmarknadsminister (S): Jag ska göra besviken. Det är inte genom lagstiftning i som nya skapas. De skapas ute i växande företag som kan anställa. Situationen just nu på svensk arbetsmarknad är att det är en oerhört stark tillväxt av nya jobb. Arbetslösheten sjunker mycket snabbt. Vi ser inom allt fler områden en brist. De finns allt fler bristyrken, och det skriande behovet är att vi kan säkerställa att utbilda människor för de jobb som faktiskt finns, så att arbetsgivarna kan få tag i relevant personal för de lediga jobben. Därmed kan också företagen fortsätta att växa. Regeringens politik påverkar givetvis tillväxten av nya jobb, men det gör man inte i första hand genom ny lagstiftning. Det handlar om de investeringar som regeringen gör i infrastruktur, inte minst när det gäller bostadsbyggandet som tidigare debatterades här. Det gäller satsningar på utbildning, en flexibelt individuellt anpassad arbetsmarknadsutbildning och ett samarbete med arbetsmarknadens parter. Vi kommer att behöva nya jobb, både kvalificerade jobb och enkla jobb, och de är på gång. 131 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Med detta avslutas veckans frågestund. Jag ber att få tacka de deltagande statsråden. § 10 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2015/16:317 Enkla jobb av (M) till finansminister (S) § 11 Anmälan om fråga för skriftligt svar Följande fråga för skriftligt svar hade framställts: 2015/16:643 Mobilt rekryteringskontor av (M) till försvarsminister (S) § 12 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:589 Förbud mot ämnen i grupp inom Reach av (C) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:591 Ökade sjukskrivningar av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2015/16:598 Upphandling i kommuner av (M) till statsrådet (S) 2015/16:592 Sjukfrånvaro av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2015/16:593 Förbättrade förutsättningar för generationsskiften av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:599 i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:602 Kusträsk skjutfält i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:603 skjutfält i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:604 F 17G på av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:605 skjutfält i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:606 skjutfält på av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:607 Stabbo skjutfält i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:608 skjutfält i län av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:609 Lombens skjutfält i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:610 Orrträsk skjutfält i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:611 Marma skjutfält i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:612 Södra skjutfält i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:613 Mellsten skjutfält i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:601 Finansieringen av Norrbotniabanan av (M) till finansminister (S) 2015/16:600 Asylsökandes tandvårdsbehandling av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:615 Sena utbetalningar av EU-stöd av (M) till statsrådet (S) 2015/16:614 Fördröjd EU-ersättning till mjölkbönder av (KD) till statsrådet (S) 2015/16:578 Åtgärder för stärkta relationer mellan och av (M) till utrikesminister (S) 2015/16:620 Fördjupat nordiskt samarbete av (M) till statsrådet (S) 2015/16:618 Blockad mot småföretagare av (SD) till arbetsmarknadsminister (S) 2015/16:619 Uthålliga korvettoperationer av (L) till försvarsminister (S) 2015/16:621 Livsmedelsstrategin av (M) till statsrådet (S) 2015/16:622 Regeringens hantering av frågan om skyddsjakt av (M) till statsrådet (S) 2015/16:513 Mäns psykiska ohälsa av (M) till statsrådet (S) 2015/16:522 Nikotinmärkning av snus av (M) till statsrådet (S) 2015/16:524 Det svenska snuset av (M) till statsrådet (S) 2015/16:528 Stor press på mödrahälsovården av (M) till statsrådet (S) 2015/16:574 Informationsöverföring i hälso- och sjukvården av (M) till statsrådet (S) 2015/16:571 Diagnosen endometrios av (M) till statsrådet (S) 2015/16:572 Endometriosvården av (M) till statsrådet (S) 2015/16:579 Regeringens samarbete med i samband med flyktingsituationen av Boriana (M) till statsrådet (S) 2015/16:573 Id-kontrollerna och deras effekter på av Boriana (M) till statsrådet (S) 2015/16:575 Stöd för demokrati i av (M) till utrikesminister (S) 2015/16:576 TTIP-förhandlingar mellan och av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:577 Svenska flygstridskrafters förmåga till bekämpning av rörliga markmål av (L) till försvarsminister (S) 2015/16:580 Akut situation för av (M) till statsrådet (S) 2015/16:583 Minskat antal adoptioner av (M) till statsrådet (S) 2015/16:582 Konsekvensanalys av hur id-kontrollerna drabbat pendlare över av (M) till statsrådet (S) 2015/16:581 Förändrat regleringsbrev till SJ med anledning av id-kontroller av (M) till statsrådet (S) 2015/16:585 Kostnader orsakade av id-krav av (C) till statsrådet (S) 2015/16:584 Lantmäteriets långa handläggningstider av (M) till statsrådet (MP) 2015/16:586 Vapendirektivets negativa effekter av (M) till statsrådet (S) 2015/16:616 Vapendirektivets effekter på museer och vapensamlingar av Boriana (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:588 Kostnader och polisiära konsekvenser av gränskontroller av (MP) till statsrådet (S) § 13 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Anmälan om faktapromemorior § 4 Ärenden för hänvisning till utskott