prot · H30985 · 2016-03-23 00:00:00 — Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 22 MP, 17 C, 14 V, 14 L 1: 42 SD Avstod: 12 KD Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Översyn av mervärdesskattesystemet m.m.) 2. res. 4 (C) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 4 (Mikroproduktion av förnybar el) 2. res. 5 (KD) 12 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 42 SD, 22 MP, 17 C, 14 V, 14 L 5: 12 KD Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Kammaren biföll utskottets förslag. FiU40 Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () 2. res. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 22 MP, 17 C, 14 V, 14 L, 12 KD Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - JuU14 Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning Kammaren biföll utskottets förslag. TU12 Tillsynsbestämmelser till följd av TSM-förordningen Kammaren biföll utskottets förslag. SkU28 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 116 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 20 MP, 14 V 1: 72 M, 1 SD, 17 C, 14 L, 12 KD Avstod: 1 S, 40 SD, 2 MP Frånvarande: 16 S, 12 M, 7 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Certifiering och upphandling av regional och lokal exportrådgivning) 2. res. 3 (M, C, L, KD) 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 42 SD, 22 MP, 14 V 3: 72 M, 17 C, 14 L, 12 KD Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Punkt 4 (Gränshinder) 2. res. 4 (V) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 42 SD, 22 MP, 17 C, 14 L, 12 KD 4: 14 V Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Punkt 5 (Kosmopoliter) 2. res. 5 (M, C, L, KD) 113 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 42 SD, 22 MP, 14 V 5: 70 M, 17 C, 14 L, 12 KD Frånvarande: 16 S, 14 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 7 (Övrigt om handels- och investeringsfrämjande) 2. res. 8 (SD) 3. res. 9 (KD) 41 för res. 12 för res. Kammaren biträdde res. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 21 MP, 17 C, 14 V, 13 L 8: 42 SD Avstod: 72 M, 1 MP, 1 L, 12 KD Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Punkt 9 (Kvalitetsmärkning inom besöksnäringen) 2. res. 11 (M, C, V, L, KD) 129 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 42 SD, 22 MP 11: 72 M, 17 C, 14 V, 14 L, 12 KD Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. NU12 Politik för hållbart företagande Punkt 2 (Övergripande om hållbart företagande) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 3. res. 2 (SD) 117 för res. 42 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 22 MP, 14 V 1: 72 M, 17 C, 14 L, 12 KD Avstod: 42 SD Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. TU10 Yrkestrafik och taxi Punkt 1 (Översyn av villkoren inom åkerinäringen) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 3. res. 2 (V) Kammaren antog med acklamation res. 1 som motförslag i huvudvoteringen. 114 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 41 SD, 22 MP 1: 72 M, 1 SD, 17 C, 12 L, 12 KD Avstod: 1 S, 14 V Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 7 L, 4 KD, 1 - Punkt 3 (Kontroller och tillsyn av åkerinäringen) 2. res. 3 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 20 MP, 17 C, 14 V, 14 L, 12 KD 3: 42 SD Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 5 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Punkt 12 (Taxi och bussfiler) 2. res. 9 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 22 MP, 17 C, 14 V, 14 L, 12 KD 9: 42 SD Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 16 (forts. från § 13) Hyresrätt m.m. (forts. CU14) 113 (M) replik: talar sig varm för hyresrätten och vikten av att vi får fler hyresrätter. Så långt är allt väl. Men det finns en ganska uppenbar fråga som jag måste ställa. Om det nu är så: Varför har den miljöpartistiske bostadsministern lagt fram dubbelt så många förslag som gör det svårare att hyra ut en bostad som förslag som handlar om att få fler hyresrätter? Jag tycker att det rimmar ganska dåligt. Jag skulle vilja höra förklaring till det. 114 (MP) replik: Jag vill be att förtydliga sig om vilka förslag han menar att bostadsministern har lagt fram som försvårar för hyresrätten. 115 (M) replik: Under de som har varit bostadsminister har han presenterat tre förslag som har hanterat hyresrätter. Ett av de förslagen handlade om att man skulle få bidrag om man byggde hyresrätter. Med lite god vilja kan vi säga att det är ett förslag för hyresrätter även om samtliga remissinstanser har avvisat förslaget. Det är ett förslag för hyresrätten. Men han har lagt fram dubbelt så många förslag som gör det svårare att hyra ut. Man talar i och för sig väldigt välmenande om att man vill komma åt dåliga hyresvärdar. Återigen: Så långt är allt väl. Problemet är bara att man i mångt och mycket äger det problemet själv. Dåliga hyresvärdar återfinns tyvärr ganska ofta inom den ganska rika av allmännyttiga bostadsbolag. Men det gör det svårare att hyra ut. Sedan har man sagt att man vill minska möjligheterna kraftigt att hyra ut i andra hand. Det är ett förslag för fler hyresrätter och två förslag för färre hyresrätter. Det rimmar väldigt dåligt med den ambition som regeringen säger sig ha att det ska bli fler hyresrätter. Jag vill ha en liten förklaring till detta och gärna lite andra tankar och konkreta förslag från regeringen om hur man ska kunna får fram fler hyresrätter och i synnerhet fler förenklingar. Återigen: Det är ett förslag om fler hyresrätter och två förslag som handlar om att göra det svårare att hyra och att göra det svårare att hyra ut. Det vill jag ha svar på, herr talman. 116 (MP) replik: Jag tror aldrig att jag har varit så förvånad i talarstolen tidigare. En utredning som ska stärka hyresgästens ställning skulle försvåra att hyra ut bostäder. Jag vet inte riktigt vad det är du syftar på, , eller var i direktivet det står. Jag har talat med utredaren. Jag tror inte att det handlar om att göra det svårare. Du försöker säga att allmännyttan är vårt ansvar. Allmännyttan är de kommunala bostadsbolagen. Visserligen sitter och styr i fler kommuner än vad gör, och det är lite glädjande. Men jag tror att dina moderata kommunalråd och de som sitter i de olika kommunala bostadsbolagen har lika stort ansvar för det som mina kommunala politiker som sitter i de kommunala bostadsbolagen. Jag känner inte att jag eller är ansvariga för alla kommunala allmännyttiga bostadsbolag. Du anser att utredningen som ska stärka hyresgästens ställning kommer att ställa till problem. Det är intressant, och det får stå för dig. Jag håller inte med, och jag tror inte att utredaren eller regeringen gör det heller. Du talade först om bidraget och sa att samtliga remissinstanser var emot. Det är intressant. Det är flera som ständigt efterfrågar det: När kommer det, och hur ska vi göra? vill vi bygga på det sättet. Senast var jag i kontakt med kommun, som gärna vill ha med det i sin budget och jobba in det. Jag tror inte att man ska vara så negativ. Jag vill lägga till en sak, eftersom det finns lite talartid kvar. stod tidigare, i replikskiftet med från Socialdemokraterna, och hävdade att vi inte har några förslag. Vi gör den största satsningen . Om inte tycker att det är en satsning och tror att det är regelförenklingar som bygger bostäder behöver nog studera lite bättre. Den reglerar hur man bygger, inte hur mycket som byggs. 117 (C): Det blev en lång väntan på mitt anförande. Jag kan citera lite grann. Han nämner den svenska modellen och regeringsformen och säger att det ”åligger samhället” att skapa förutsättningar för bostäder. Jag har en enkel fråga till : Hur bra går det för er? Det har pratats mycket om rekordsatsning på subventioner. Regelverket för byggsubventionerna är inte färdigt , så det är ännu ingen som vet vilka kriterier som gäller för att få ut dem. Jag träffade vd:n för ett allmännyttigt bostadsföretag . Jag skulle vilja referera honom fritt utan att nämna hans namn. Han sa: Byggsubventionerna räcker i bästa fall till en ordentlig taklagsfest. Två komponenter menar jag är nödvändiga för att lösa bostadskrisen. Det behövs mer mark, och det behövs mer marknad. Då kommer byggandet igång. För att nya bostäder ska få effekt för dem som står utanför bostadsmarknaden behövs det också en tredje sak: rörlighet. vill få igång flyttkedjorna, så att fler lägenheter med låg hyra frigörs för nykomlingarna på bostadsmarknaden. Det är känt att bristen på hyresrätter hindrar företag från att expandera, när personer med rätt kompetens för jobbet inte hittar bostad . Mer än hälften av de snabbast växande företagen i uppger att bristen på bostäder är deras största hot mot tillväxt. Polisen uppger i en rapport att varannan bostad i förmedlas svart. Där regleringar alltför länge fått råda växer en marknad fram vid sidan av, där kriminella utnyttjar människors utsatthet för sin egen skull. Det behövs verkliga incitament för att få igång produktionen av hyresrätter och stoppa svartmäkleriet. Det behövs utsikter om en friare marknad inom överskådlig tid. Bygg- och fastighetsbranschen behöver långsiktiga spelregler och klarhet om vartåt politiken är på väg. Det enda bidraget är en utredning om att stärka hyresgästens ställning. Utredaren är från . Man kan fråga sig på vilket sätt den utredningen skulle leda till att fler hyresrätter blir tillgängliga och på vilket sätt ett mer komplext förhållande mellan hyresgästen och fastighetsägaren leder till att fler vill bygga, äga och förvalta hyresrätter. Det pågår bostadssamtal, men ännu kan vi inte se på vilket sätt de kommer att bidra till att den dysfunktionella bostadsmarknad vi har förändras, så att de som står utanför kommer in och så att de som fått jobb eller blivit antagna till en utbildning får tag i en lägenhet. vill inte införa marknadshyror genom ett enda politiskt beslut, men vi vill se en utveckling där det är tillgång och efterfrågan som sätter hyresnivåerna och där hyresgästernas makt och valfrihet stärks genom att fastighetsägare konkurrerar med varandra för att möta deras efterfrågan. Det kan komma att ta tid, och till dess att vi har de bostäder som behövs behöver förändringar på den vägen ske stegvis, med målet att vi inom loppet av har fått en fri marknad för hyresrätter, precis som vi redan har för andra upplåtelseformer. Då precis som finns ett besittningsskydd och ett skydd mot oskälig hyressättning och plötsliga omotiverade höjningar av hyran. Jag ska nu redogöra för hur vi vill att detta ska gå till. För det första vill vi införa en öppen hyresstatistik som underlättar jämförelser mellan hyror, förvaltningskvalitet, bostadsstandard och läge. Här finns det en gemensam reservation från oss i Alliansen, och den ställer jag mig såklart bakom. För det andra vill vi låta nyproduktionshyror, så kallade presumtionshyror, påverka hyresnivån också för äldre hyresrätter i samma område. Med för stora skillnader mellan likvärdiga bostäder inom samma område minskar rörligheten. Steget in i bruksvärdessystemet blir för stort efter 10 eller , när presumtionshyran löper ut. För det tredje vill vi förändra systemet med presumtionshyror. De är en nödlösning som måste finnas kvar, men vi ska veta att bara en tredjedel av de nya hyrorna sätts med stöd av dessa. bör inte, som , kunna neka till att förhandla om presumtionshyror. När privata fastighetsägare utestängs från förhandling måste de sätta hyran själva, med risk att den omprövas och blir olönsam. De här sakerna går in på i sin reservation nr 5. För det fjärde vill vi tillåta ägarlägenheter även i befintliga bestånd av hyres- och bostadsrätter, underlätta bosparande för unga och erbjuda möjlighet att ingå hyresavtal där man i efterhand kan betala av och köpa loss sin bostad, något som är vanligt i . Här finns ett tillkännagivande till regeringen, som nämnts tidigare. Vi kan konstatera att regeringen med sitt stödparti Vänstern hellre ser en brist på bostäder än att människor ges möjlighet att äga sin bostad. För det femte vill vi sedan införa ett system med fri avtalsrätt på nyproducerade hyresrätter, där parterna själva kan komma överens om avtalsvillkor och månadshyra. Dessa hyror ska sedan skälighetsprövas, som , och höjningarna av hyror ska följa konsumentprisindex. Att sedan tillåta fri avtalsrätt gör att vi får fram en hyresrätt som ger hyresgästen ett verkligt inflytande och en möjlighet att forma lägenheten och avtalsvillkoren efter sina egna önskemål i samråd med bostadsföretaget. För det sjätte vill vi behålla besittningsskyddet och skyddet mot plötsliga och omotiverade höjningar, stärka hyresgästens ställning genom egna till- och frånval och tillämpa individuell mätning av vatten, el och värme där det är ekonomiskt och tekniskt möjligt. Här har vi den andra alliansgemensamma reservation som jag ställer mig bakom. Med stegvis införande av dessa reformer kan avtalsfrihet införas vid inflyttning i lediga lägenheter. Först därefter, när det råder full balans mellan tillgång och efterfrågan, kan det bli en fri hyressättning också för de befintliga och löpande hyreskontrakten genom en intrappning som kan ske , fem till om det skulle behövas. Hyressättningen bygger fortfarande på principen att alla ska ha rätt att bo i en hyresrätt, även i de mest attraktiva lägena. Det har lett till att vi på många håll har bruksvärdeshyror som är betydligt lägre än vad de boende är beredda att betala. råder en exceptionell bristsituation, där många ser hyresrätten som den enda lösningen. Det kan vara så, men i så fall i första hand för dem som har en god och stabil inkomst. Vi vill se fler upplåtelseformer, ett stärkt ägande och bostadsinvesteringar i hela landet. Vi har haft en hyresreglering ända sedan . har full respekt för att detta är svårt och att det tar tid att förändra sådana här saker. Vi vill gärna ha marknadshyror, men inte än på ett tag. En marknad uppstår nämligen när det råder balans mellan tillgång och efterfrågan. Det behövs inte något beslut i om att införa marknadshyror. Däremot behövs en insikt bland oss alla om att det är en väg vi behöver gå och att det är med en politik som pekar ut en sådan riktning som vi får verklig fart på byggandet av hyresrätter. Betänkandet innehåller ett tillkännagivande om att regeringen måste återkomma till med förslag som gör det möjligt att omvandla hyresrätter till ägarlägenheter. Vidare finns det ett tillkännagivande om att utreda ett hyrköpssystem för bostäder, där man kan börja sin bostadskarriär som hyresgäst och stå som ägare till bostaden. Man ska inte behöva flytta från det område där man trivs och har sitt nätverk, sin släkt, barnens kompisar och skola, fotbollsklubben, församlingen och teaterföreningen bara för att man har bestämt sig för att man skulle vilja äga sin bostad. Vi kan belägga att många människor vill bo i ett eget hus. Trä- och möbelföretagen uppger i egna undersökningar att sju av tio personer skulle vilja bo i småhus. Tänk på det! Det är olyckligt att inte fler som bor i hyresrätt har möjlighet att förverkliga sina egentliga bodrömmar om att skaffa något eget. När man gör det betyder det om inte annat att den hyresrätt man sitter på blir tillgänglig för någon annan. Jag yrkar bifall till reservation 5 och självklart till de alliansgemensamma reservationerna. Jag yrkar också bifall till förslaget i betänkandet i de delar där det finns en majoritet för ägarlägenheter och att utreda system för hyrköp. Jag vill avslutningsvis upprepa mitt budskap. Vi förespråkar inte ett politiskt beslut om att införa marknadshyror, men vi vill se en utveckling som leder till att det byggs fler hyresrätter. Det ska finnas en rörlighet som gör att den som vill ta sig in på bostadsmarknaden får en chans utan att behöva förlita sig på svartmäklare och kriminella. Den som snabbt behöver en bostad för att kunna tacka ja till ett anställningserbjudande ska kunna hyra en bostad i andra hand eller skriva avtal med en fastighetsägare om en indexreglerad hyra vid sidan av bruksvärdessystemet. När det råder en balans mellan tillgång och efterfrågan, när hyresvärdar konkurrerar om hyresgästerna såväl i storstäderna som i mindre kommuner, kommer vi att finna att det inte längre finns ett behov av ett särskilt och obligatoriskt förhandlingssystem om bruksvärdeshyror, men det finns fortfarande ett starkt besittningsskydd och ett skydd mot plötsliga hyreshöjningar, trots, eller tack vare att hyrorna satts på en fri och oreglerad marknad. Jag ser inte att detta kan ske över . Det krävs en samsyn över blockgränserna, en insikt om att det finns problem och en vilja att diskutera i syfte att få fram reformer. Jag vill med de orden önska talmannen och talmanskansliet en glad påsk. Jag ber civilutskottets närvarande handläggare – han är här – att framföra mina hälsningar, mitt tack och en tillönskan till alla om en skön ledighet. 118 (S) replik: har sett ljuset i tunneln. Om det är ett mötande tåg vet vi inte. Risken är helt uppenbar efter att ha lyssnat på detta anförande. Det var spännande i alla fall. hyror är resultatet av den lägsta hyresökningen på . Hyran höjdes i snitt 2015. Hur hade det sett ut om var och en skulle förhandla sin egen hyra? Att förhandla kräver både kunskap och erfarenhet. är professionell förhandlare och sätter sina medlemmars intresse främst, det vill säga en så låg höjning av hyran som möjligt. Jag blir lite orolig när jag läser att det är denna del av den svenska modellen på bostadsmarknaden som går till angrepp mot. Om man talar med några av de större privata hyresförvaltarna i ser de en möjlighet att ta ut ökningar på marknadshyrorna på 1,7–3,. Det är något helt annat än de man ser . Jag funderar över varför det är så att det jämt är organisationsrätten som angrips när Alliansen ger sig på dessa frågor. Under förra mandatperioden var det fackföreningsrörelsen. är det fackföreningsrörelsen på bostadsmarknaden. Varför ger sig och delar av Alliansen på ? 119 (C) replik: Det är glädjande att finner mitt anförande spännande. Det tyder på att han har lyssnat på det. Läget är att det för 60 000 lägenheter inte finns avtal om nya hyror därför att förhandlingarna har strandat. Det borde skicka signaler till om att någonting inte fungerar. Det stämmer att har åtagandet. Man tar också bra betalt av hyresgästerna genom förhandlingsavgiften. Den drabbar alla. Icke medlemmar såväl som medlemmar i får betala för förhandlingsarbetet. befinner sig i ett överläge, där den enda möjligheten som motparten har är att stranda förhandlingen eftersom det inte finns en medlande part som kan gripa in när förhandlingarna går i stå. har utöver detta möjlighet att säga nej till att förhandla presumtionshyror och tvinga fastighetsägaren att själv sätta hyror eller ingå i bruksvärdessystemet. Då är det något i systemet som inte fungerar. Det gläder mig att det finns en nyfikenhet hos . Man kan ha synpunkter på regeringens beslut att tillsätta en professionell medlare för att samtala med parterna i syfte att få fram förslag på hur parterna tycker att förhandlingssystemet kan reformeras. Det är alltid en början. Det jag efterlyser i mitt anförande är mer än det. Det är en politisk vilja att inse vart systemet är på väg och ha egna åsikter om hur man vill göra för att reformera systemet. Jag har pekat ut en väg. Den är lång, och det finns ett ljus i tunneln. Det är inte det mötande tåget. Det är en tillgång till bostäder som möter oss. 120 (S) replik: Jag är en del av en rörelse som är nyfiken och lyssnande. Jag är intresserad av vad andra tycker. Det är ett skäl till att regeringen har gått denna väg för att få fram en förhandlingsperson som tillsammans med parterna på bostadsmarknaden ska se över vad som kan göras mer för att underlätta processen. Jag är förvånad över att allianspartierna angriper organisationsrätten. Förra mandatperioden var det fackföreningsrörelsen, vilket var skälet till att det blev dyrare att vara ansluten. De som hade störst skäl att vara anslutna nödgades att lämna fackföreningarna. försvagas, vars skäl och ändamål är att leverera så låga hyror som möjligt och att utveckla hyresrätten. Marknaden säger 1,7–3,. Finns det inget positivt i att lyckas med detta? På vilket sätt håller ett sådant system som förespråkar? På vilket sätt gör det att bättre håller ihop och utvecklas? Jag tycker att har hittat sin valaffisch för nästa val: Gärna marknadshyror! Jag rekommenderar er att tapetsera våra städer med den affischen. Det blir en fantastisk framgång. Jag tror att väljarna verkligen skriker: Gärna marknadshyror! Jag har inte här i kammaren hört något parti uttrycka sig på det viset. Det är lite symtomatiskt att det är som gör så. Först medverkar man till att angripa fackföreningsrörelsen. angriper man hyresgäströrelsen. Man gör det med parollen: Gärna marknadshyror! Det blir en spännande valkampanj framför oss. Jag önskar er all lycka. 121 (C) replik: Jag förstår att använder sig av som sitt enda tillhygge i debatten. Hade det inte varit en bättre taktik att använda sig av de människor som står utan bostad? I själva verket tappar medlemmar. Man tappar medlemmar därför att människor inte vill vara med i den sortens föreningar, trots att de är en bra idé. Jag har själv varit fackligt aktiv, och jag vet att det är värdefullt att vara solidarisk och ställa upp i de organisationer som arbetar för ens bästa. Men man tappar medlemmar på grund av att hyresrätter omvandlas till bostadsrätter. Byggföretagen vill inte investera i hyresrätter. Vi får inte fram hyresrätter. Hyresrätten är grunden för den typen av förening som pläderar för. Men systemet har inlåsningseffekter. Det finns en bristande investeringsvilja i hyresrätter, i renoveringar och så vidare. Det gör att hyresrätten dör sotdöden, och med den dör också . Om värnar om i debatten borde han tänka på det som gör stark, nämligen att det finns hyresrätter. Jag förstår att ändå inte har lyssnat på mig fullt ut. Han klistrar valaffischer som framför just det budskapet som jag i mitt anförande försökte nyansera. Vi behöver inte fatta några politiska beslut om en utveckling som vi kan åstadkomma tillsammans genom att främja en utveckling där människor själva kan komma överens om avtalsvillkoren i nyproducerade bostäder, där det finns en öppen och transparent hyresstatistik, med en översyn av systemet med presumtionshyror där nivåerna utjämnas mellan de olika avtalsformerna med mera. Det skulle vara intressant att veta vad har för förväntningar på den medlare som har tillsatts. 122 NOOSHI DADGOSTAR (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 14 och 16.