prot · H30981 · 2016-03-16 00:00:00 — nämner att Socialdemokraterna vill ge förutsättningar för äldre att vara kvar på arbetsmarknaden. Jag måste säga att jag blir lite förvånad. Det Socialdemokraterna gör med det här förslaget är nämligen att ta bort en av de viktigaste förutsättningarna. behöver den kompetens och erfarenhet som finns hos 40-talister och 50-talister. Till exempel är ingenjörers, sjuksköterskors och många andra erfarna yrkesmänniskors kompetens svår att hitta ersättning för . Inom vissa branscher skriker man efter välutbildad arbetskraft när de anställda börjar närma sig pension. Det råder exempelvis en akut brist på behörig personal inom vården och skolan. Här gör många äldre en jätteviktig insats för välfärden. Det har också tillkommit många särskilda veteranföretag, där pensionerade erbjuder tjänster av olika slag, vilket är ett värdefullt tillskott inte minst inom tjänstesektorn. Under Alliansens regeringstid mer än fördubblades antalet personer som jobbar . Med det här förslaget stimulerade vi människor att fortsätta arbeta med högre jobbskatteavdrag och med lägre löneskatt. Vi gjorde det också billigare och enklare att starta och driva företag. Det här är inget som det går att bortse från. Och jag har fortfarande inte fått svar på min fråga som jag ställde i min första replik: Hur ser Socialdemokraterna på äldres insats på arbetsmarknaden? Hur ska regeringen få äldre att fortsätta arbeta om man försämrar villkoren? Jag fick faktiskt inget svar på hur ni på andra sätt, eftersom ni tar bort de villkor som finns , vill stimulera människor som vill och kan att arbeta längre. 119 (S) replik: Jag tycker visst att jag svarade på det. Jag tror att äldre fortsätter att arbeta på arbetsmarknaden även om man inte subventionerar arbetsgivaren. Det är ju precis det vi pratar om, att det är arbetsgivaren som får en lägre avgift. När vi pratar om våra välfärdsförsäkringar heter det alltid att det är bidrag om den som behöver pengar från en sådan försäkring får det. Men om man sänker avgiften för den och låter någon slippa att betala premien, då är det helt plötsligt en drivkraft. Det är väldigt märkligt. Om man höjer löneskatten är det ju arbetsgivaren som får en lägre avgift. Jag förstår inte hur det skulle påverka den pensionär som vill fortsätta arbeta att inte gå till jobbet. Om vi förstärker våra välfärdsförsäkringar i det här landet, allihop tillsammans, kommer alla att få det bättre. 120 (MP): Vi har redan haft en debatt för inte så länge sedan om socialavgifter för unga. liksom då kan jag bara konstatera att det var en dålig reform med dålig träffsäkerhet. Den största delen av pengarna gick till de ungdomar som redan hade ett jobb eller ändå skulle få det utan stimulanspengar. Endast en mycket liten del gick till dem som verkligen behövde det bäst. När vi diskuterade detta den gången i kammaren sa jag och många andra att alla regeringens egna expertorgan konstaterat, även Alliansen satt i regeringsställning, att det var en dålig reform med dålig träffsäkerhet. konstaterade att lägre arbetsgivaravgifter för alla ungdomar var en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten. uttalade gällande nedsättningen av socialavgifterna att effekterna på sysselsättningen sannolikt är små och att den minskar kostnaderna för anställningar som i hög grad skulle ha blivit av ändå. Detta faktum kvarstår nu liksom . Även en myndighet som praktiskt arbetar med arbetslöshet och arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen, säger att forskningen om effekterna av arbetsgivaravgiftssänkningen på sysselsättningen i allmänhet visar på försumbara effekter när det gäller ungdomarna. Denna reform, som kostade , uppskattas ha gett cirka 6 000–10 000 nya jobb för ungdomar. För samma summa skulle man ha kunnat anställa ungefär 32 000 lärare eller sjuksköterskor om deras genomsnittslön var . Det visar bara hur ineffektiv denna reform var. Jag tycker att det är bra märkligt att de borgerliga partierna ändå vill behålla en reform som ger en så dålig utdelning per skattekrona. Vidare konstaterade utskottet att det finns ett mycket stort behov av att satsa resurser på effektivare åtgärder som kan göra att just de ungdomar som står längst från arbetsmarknaden blir mer anställbara. Och regeringen har redan vidtagit ett antal åtgärder och kommer att vidta fler åtgärder för ungdomar. Till exempel är en delegation för större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslösheten på lokal nivå inrättad av regeringen. Och jag säger nu som jag sa tidigare att vi kommer att satsa på traineejobb riktade till arbetslösa ungdomar inom vissa delar av välfärdssektorn. Traineejobben är viktiga både för att motverka ungdomsarbetslöshet och för att öka personaltätheten i välfärdssektorn och därmed höja kvaliteten i verksamheten. I budgetpropositionen avsatte regeringen medel för fler utbildningsplatser inom vuxenutbildningen – detta för att möjliggöra för ungdomar som erbjuds traineejobb att kombinera arbete med relevant yrkesutbildning. Här har undantaget för att betala arbetsgivaravgifter för friluftsorganisationer tagits upp. Genom en höjning av anslaget 1314 med och framåt vill regeringen bland annat stärka friluftsorganisationernas stöd till skolans verksamhet med friluftsdagar och utomhuspedagogik samt satsningar på utevistelse för barn och unga, naturkontakt, fysisk aktivitet, mångfald och integration. Detta anslag får användas för utgifter för statsbidrag till just friluftsorganisationer. Det tycker jag är bra. Summan skulle ungefär motsvara kostnaden för undantaget för att betala socialavgifter. Vi får väl se vad detta får för effekter och hur detta hanteras av aktuella organisationer. Om friluftsorganisationerna fortsatt anser sig så pass missgynnade ser åtminstone vi en möjlighet att regeringen, inte nu men framöver, tar ett initiativ till översyn av gällande regler. Det var något som utskottet föreslog men som den tidigare regeringen inte hörsammade. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på motionen. 121 (SD) replik: Rörande friluftsorganisationerna tackar jag för beskedet. Jag kände till detta. Jag är också glad att man öppnar för att kanske göra någonting mer om man inte tycker att detta räcker. Men jag förstår inte riktigt resonemanget rörande socialavgifter för äldre. Det som var det stora problemet med sänkningen av socialavgifter för unga, vilken jag själv stod och talade emot här i talarstolen, var just att det gick till dem som hade jobb. Det var väldigt få som fick jobb genom den här stimulansåtgärden. Men det är ju precis det som det ska göra i fallet äldre. Det är ju inte så att det är arbetslösa människor som ska få ett nytt jobb, utan det handlar om att människor som befinner sig på arbetsmarknaden blir mer attraktiva att ha kvar på arbetsmarknaden därför att det blir lite billigare. Förhoppningsvis kan de dessutom få lite högre lön. Det är som att jämföra äpplen och päron att prata om sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga när det inte är det som ligger på bordet . Det var ingen fråga, men du kan väl reflektera över det, . 122 (MP) replik: Jag vet inte vad jag ska svara på denna lilla reflektion från . Vi har stora utmaningar framför oss. Det gäller migrationen. Det gäller den ökade ohälsan. Det gäller byggandet av bostäder. Det gäller en mängd områden. Vi kan inte ha en skattesänkarpolitik för allt och alla. Varför ska vi då sänka skatten för arbetsgivarna? kommer de äldre att bli eftertraktade. Det börjar de redan bli på ett helt annat sätt än . Vi kommer att ha en arbetskraftsbrist och behöver då dessa människor med stor och lång erfarenhet. De kommer att vara attraktiva, och då behövs det ingen skattesänkarpolitik för arbetsgivarna i det avseendet. 123 (SD) replik: Jag förstår vad du menar, , men jag tycker att du har fel. Det är ingen som förespråkar sänkta arbetsgivaravgifter för äldre för att det ska bli en skattesänkning primärt, utan det är för att fler ska arbeta. Jag vet att synen på skatt skiljer sig lite. Man tror att om man skattar hur mycket som helst blir det mer pengar, och om man sänker skatten blir det mindre pengar. Men så är det inte. Du talar om stora utmaningar med integration och så vidare, . Det är jättebra, och jag håller med. Men en stor utmaning vi har framöver är att människor måste arbeta längre än . Då måste det finnas en stor palett av åtgärder för att få till det, helst på frivillig väg. Men det känns inte som att regeringen har fokus på det. Vad ska man göra när det inte går att få folk att arbeta frivilligt? Kommer man att höja pensionsåldern i lagen? Hur är det tänkt att det ska lösas? 124 (MP) replik: När det gäller det sista du sa, , är det en diskussion som vi kommer att föra och som alla tvingas förhålla sig till vad gäller en generellt höjd pensionsålder. Då ska vi ha två tankar i huvudet . En debatt kommer att handla om att en del inte kommer att orka jobba till 65. En annan kommer att handla om att många vill jobba efter 65 eftersom äldre människor blir friskare och vill vara ute i arbetslivet. Jag tror att det finns stora möjligheter för dem att vara det eftersom deras arbetskraft kommer att efterfrågas. För det behövs det inga stimulanspengar till företagen med tanke på den demografi vi har . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU10 125 (S): Vi ska nu debattera MJU10 Skogspolitik, som är ett motionsbetänkande. Det finns två tillkännagivanden i betänkandet. S, MP och V har också två reservationer som jag står bakom, men för att inte uppta kammaren med mer obefogad borgerlig oro och strunt yrkar jag inte bifall till dem. i var en verklig väckarklocka för alla länder. Grunden är ett hållbart samhälle och ett samhällsbyggande med bioekonomi som kan ersätta fossila råvaror med förnybara alternativ. Det är nu dags att gå från ord till handling och snabbt börja arbetet med att ersätta fossila råvaror med förnybara alternativ. Råvaror som inte reproduceras i naturen skadar klimatet och kommer förr eller senare att ta slut. Vi lever på en ändlig planet. Skogen och svenskt skogsbruk fyller här en viktig roll eftersom förnybara produkter från skogsråvara kan bli globala bidrag för att dämpa klimatförändringen. Men lösningen består inte i att elda upp skogen i stället för oljan. Samhället behöver lyfta blicken och inse att det inte bara är energin som ska ersättas. För att leva behöver vi människor goda livsbetingelser såsom mat, rent vatten och ren luft. Skogen kan bidra med allt det. För att utvecklas behövs det många fler saker. Energi är en sådan, men det behövs också råvaror att tillverka av. Skogen kan bidra med allt det. Trä kan och ska primärt användas för att substituera sådana saker som görs av olja, stål och betong. De flesta vet att trä är ett av de mest klimatsmarta byggnadsmaterialen – förutom möjligen dagens konservativa byggföretag. Men det vill vi ändra på. Skog kan dessutom via förädling i bioraffinaderier ersätta allt vi gör av olja, till exempel kläder och färg. Det är därför skogen inte enbart ska ses som ett sätt att lösa framtida energibehov. Men det finurliga med produkter skapade från skogsråvara är att de kan eldas upp när de inte längre behövs eller har gått sönder. kan vi vara säkra på att vi kommer att få se helt nya produkter från skogen. Det lär bli många och klimatsmarta produkter som vi inte ens vet att vi efterfrågar eller behöver. Grunden för ett hållbart samhällsbyggande med bioekonomi är att ersätta fossila råvaror med förnybara alternativ. Här har skogen en nyckelroll. Den växande skogen kan genom fotosyntesen binda all den koldioxid vi släpper ut. Genom att exportera varor från skogen som ersätter fossila produkter i andra länder får vi inte enbart intäkter till landet. Vi kan även påverka andra länders klimatarbete – länder som inte har samma tillgång på skog – på ett positivt sätt. Vi kan helt enkelt exportera klimatnytta. behöver politiker, forskare, företag, myndigheter och skogsbruk bli bättre på att berätta för allmänheten om alla insatser som behöver göras för att bejaka skogens alla värden. De viktiga samtal som pågår inom det nationella skogsprogrammet lyfter också fram skogens rekreationsvärden på helt nya sätt. Det finns många idéer om att ta till vara och utveckla miljöhänsynen för att bejaka och beakta skogens frilufts- och kulturmiljövärden. Det som görs i det nationella skogsprogrammet är att hitta möjligheter och förutsättningar för ett hållbart, långsiktigt skogsbruk. Den borgerliga gruppen vill gärna fastna i den tidigare landsbygdsministerns låsningar. Borgerligheten är lite rädd för parallella processer. Man är särskilt rädd för översynen av skogsvårdslagen. Låt mig nämna några andra viktiga parallella processer som vi inte ska glömma. En process gäller sjysta villkor för arbetstagarna i skogen. När jag talade om motsvarande betänkande tog jag upp några av de skamligheter som GS-facket fann vad gäller utnyttjandet av migrantarbetare i . har totalt 25 arbetstagare och 47 egenföretagare omkommit i arbetsplatsolyckor inom skogsbruk, jordbruk och fiske. Regeringen, under ledning av , jobbar nu vidare med detta. I samråd med , länsstyrelserna och ska tillsynen inom de gröna näringarna förbättras. Dessutom ska arbetsvillkoren för de utländska arbetstagarna förbättras. Dessa arbetstagare är viktiga för att vi ska få det skogs- och miljöunderhåll som vi behöver. En annan process är att regeringen jobbar vidare med att öppna vägnätet för tyngre fordon upp till 74 tons bruttovikt. har lämnat en rapport till regeringen med anledning av regeringsuppdraget om tyngre och längre lastbilar för att minska klimatpåverkan och förbättra transportmöjligheterna för skogen. Det är under ledning av , och ambitionen är att vi ska kunna fatta beslut i närtid. Det är också en parallell process. En annan parallell process är kompetensförsörjningen. Söktrycket till jägmästarprogrammet sjunker, och naturbruksgymnasierna upplever många problem med att få elever. Det är tyvärr Gy 2011 som spelar in här, och jag förstår att det inte finns majoritet för att ändra den. Men, herr talman, vi måste förbättra det här och komma överens om att ge långsiktiga förutsättningar och stärka dem som vill göra sitt yrkesval och utbilda sig på naturbruksgymnasierna. Den här regeringen vill också förbättra möjligheterna till riskkapital. Statens kapital ska inte ligga på hög, utan det ska ut till företagen. Det ska ut till nya företag, men så är det inte . Det är därför som regeringen presenterar propositionen Staten och kapitalet. Där presenterar man också möjligheter till försöksanläggningar i skogen och såddkapital i tidiga skeden. Det är många faktorer som har betydelse för skogen. Jag hoppas att vi här inne och i miljö- och jordbruksutskottet kan komma överens om breda riktlinjer för att få skogen att vara den klimatmotor som vi så väl behöver. Det behövs också att vi kommer överens om långsiktiga spelregler för att få nya investeringar, god skogsvård och en klimatnytta till gagn för samhället och för kommande generationer. 126 (M): Skogen, vårt gröna guld, som vi nu har förmånen att debattera har betytt oerhört mycket för genom historien, inte minst för skapandet av vårt välstånd. Att vi är ett rikt välfärdsland är mycket tack vare de värden som vi har kunnat skapa genom att nyttja kraften i älven, genom att bryta malmen i berget och inte minst genom att bruka skogen. i den politiska debatten kan man få intrycket att detta är just bara historia, att skogsbruket och skogsindustrin inte längre betyder särskilt mycket för den svenska ekonomin och att framtiden enkom handlar om tjänsteproduktion. Så ser inte verkligheten ut. Faktum är att skogsindustrin har ett exportvärde på omkring 120 miljarder och att omkring 55 000 människor är direkt sysselsatta i industrin. Därutöver skapar industrin indirekt tiotusentals ytterligare jobb. Enligt branschorganisationen har uppemot 175 000 arbetstillfällen skogen som bas. Blickar vi framåt ser vi att skogsbruket och skogsindustrin har en fantastisk potential att bidra med såväl nya jobb och ökat välstånd som produkter och material som bidrar till ett mer hållbart samhälle. För våra möjligheter att skapa ett biobaserat samhälle och en biobaserad ekonomi är skogen helt fundamental. Vad kan då skogen ge oss ? Ja, det är nog bara fantasin som sätter gränserna. Vi ser hur träbyggandet ökar och utvecklas, hur bioraffinaderier växer fram och hur det gröna guldet kan ge oss allt från insatsmedel i betong till textilier, gröna kemikalier och drivmedel. För att ta vara på skogens alla värden behövs en sammanhängande politik. Dagens skogsvårdslag med dess två jämställda mål om miljö och produktion lägger en bra grund. Sedan dagens lagstiftning beslutades har vi sett en rätt fantastisk utveckling i det svenska skogsbruket. har ökat som hänsynen till såväl miljömässiga som sociala värden har ökat. Dessa framsteg har inte tvingats fram utan gjorts med frivillighet som grund och möjliggjorts av en lagstiftning som skapar förutsättningar för en mångfald såväl i brukandet som i naturen. Alltför ofta hör jag dock kollegor från andra partier raljera i den här talarstolen över att vi har en skogspolitik med frihet utan ansvar. Jag finner det provocerande. Visst finns det skogsägare som missköter sig, självfallet begås det misstag i brukandet och ja, körskadorna behöver minska. Men generellt sett tar 330 000 skogsägare ett mycket stort ansvar genom att bruka skogen hållbart. För varje träd som avverkas i planteras två nya, och vid varje avverkning tas miljöhänsyn genom kantzoner intill vatten och gamla träd och död ved som lämnas kvar. Inte bara miljömässiga hänsyn tas utan också sociala. Tack vare miljöcertifieringarna inom skogsbruket blir också de frivilliga avsättningarna allt större. Alla de skogsägare som väljer att certifiera sin skogsfastighet åtar sig att avsätta av sin produktiva skogsmark för miljöändamål. uppgår de frivilliga ansättningarna till totalt 1 produktiv skogsmark. Jag måste säga, herr talman, att jag tycker att det är fantastiskt. Vilka andra företagare väljer att helt frivilligt och utan ersättning avstå så mycket som av sin produktion? För att ytterligare utveckla det svenska skogsbruket måste vi bygga vidare på den framgångsrika utveckling och politik som vi sett sedan nuvarande skogsvårdslag trädde i kraft. Dessvärre tycks den nuvarande regeringen gå i andra tankar. Alliansen tog initiativ till ett nationellt skogsprogram i syfte att skapa fler jobb med skogen som bas och för att skapa en dialogprocess om skogens alla värden – de sociala, miljömässiga och ekonomiska. Detta var en konkret åtgärd för att ta svensk skogspolitik framåt och för att bygga vidare på det framgångsrika arbete som pågår. Den nuvarande regeringen arbetar vidare med programmet, och det är bra. Mindre bra är att man är otydlig om inriktningen och att regeringen har tappat tempo i arbetet. Regeringen uppvisar ett bristande ledarskap, vilket gör just att man har sackat efter. Möten med det nationella programrådet ställs in, och svåra frågor eller frågor där olika synpunkter finns verkar man sopa under mattan eller väja för. Det är oroande. Det nationella skogsprogrammet har rätt utformat potential att bli ett viktigt verktyg för att utveckla skogsbruket och skogsindustrin. Vi i Alliansen vill att programmet ska bidra till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Det är bra att en majoritet i miljö- och jordbruksutskottet därför, på Alliansens initiativ, har ställt sig bakom förslaget om att göra ett tillkännagivande om detta och tydliggöra för regeringen vilken inriktning som det nationella skogsprogrammet ska ha samt att arbetet med programmet ska ske just utan parallella processer. Det är tyvärr så, herr talman, att regeringen har initierat en parallell process som på allvar stör arbetet i det nationella skogsprogrammet genom att tillsätta en utredare som ska se över skogsvårdslagen. Från sida ser vi inte behovet av en översyn av skogsvårdslagen utan är i stället bekymrade över att utredningen fått i uppdrag att utreda ett antal frågeställningar som kan leda till att beslut om skogsbruket i allt större utsträckning avgörs i domstolar i stället för på den enskilda skogsfastigheten. Det skulle inte gynna den svenska skogspolitiken. Vad som också skulle vara olyckligt är om beslutanderätten över den svenska skogspolitiken flyttade från till EU och . Jag är en sann Europa- och EU-vän. EU är oerhört viktigt för att vi ska kunna tackla gränsöverskridande utmaningar, riva hinder för handel, skapa fri rörlighet och ge en stark röst internationellt. För att EU ska kunna vara starkt är det dock viktigt att EU just fokuserar på den typen av frågor som inte kan lösas på ett bra sätt på nationell nivå. Skogsbruket är inte en sådan fråga. Skogsbruket i EU:s 28 medlemsländer ser väldigt olika ut. Egentligen är det bara ett fåtal av EU:s medlemsländer som har ett skogsbruk att tala om. Att EU:s skogsareal ökade när och klev in i unionen säger väl egentligen det mesta. Regeringen måste fortsätta värna vår nationella beslutanderätt över skogsfrågor, och därför är jag glad att utskottet vill bifalla det moderata yrkandet om att göra ett tillkännagivande till regeringen om just detta. Beslut om svenskt skogsbruk ska inte fattas i utan av 330 000 skogsägare inom ramen för den lagstiftning som vi har i . Ett arbete som ständigt måste vara pågående och prioriterat är arbetet med regelförenklingar. Därför vill jag yrka bifall till reservation 4. I den reservationen lyfter vi från Alliansen fram behovet av ett fortsatt förenklingsarbete. Vi vill se tydliga målsättningar och konkreta åtgärder. Dessvärre ser vi inget av detta från regeringens sida, utan regeringens översyn av skogsvårdslagen riskerar snarare att leda till ökat regelkrångel och mer byråkrati. Det är helt fel väg. Moderat skogspolitik präglas av höga ambitioner vad beträffar såväl miljö som produktion och av en övertygelse om att ambitionerna bäst nås genom en politik som präglas av tilltro och frihet under ansvar för skogsägare. 127 (S) replik: Tack, , för anförandet! Jag hade förmånen att också få höra när vi debatterade biologisk mångfald. När jag nu hör honom debattera skogen känns det som om det hackar lite. , när det gällde biologisk mångfald, kändes det som om han tyckte att det behövdes många insatser på många olika områden för att förstärka den biologiska mångfalden. Men i skogsdebatten framstår det som om det i alla fall inte är så när det gäller skogen. Annars känns det som om mest är oroliga och lite bekymrade. Det kan ha att göra med att man tappade regeringsmakten och måste förhålla sig till det. framför att många av de nationella programråden har blivit framflyttade eller inställda. Jag kan säga till att jag tror att jag har varit på fem programråd, men jag har aldrig sett på något av dem. Det måste alltså vara något annat som också har missats, tänker jag. Men det pågår ju flera parallella processer för att vi också fortsättningsvis ska kunna exportera skogen. Vi måste ha sjysta arbetsvillkor. Vi måste ha transporter som fungerar. Vi måste ha utbildade människor som ska jobba i skogen. Är det också sådana parallella processer som tycker inte så gärna borde ingå i det nationella skogsprogrammet? De som deltar i det nationella skogsprogrammet tycker att de frågorna är väldigt viktiga. 128 (M) replik: Det går naturligtvis inte att nå alla politiska mål med bara ett enda verktyg. Det nationella skogsprogrammet syftar till att ta ett samlat grepp om många frågeställningar och utifrån det arbete som görs i det nationella skogsprogrammet gå vidare med konkreta åtgärder. Bakgrunden till det nationella skogsprogrammet är det arbete som vi gjorde i Miljömålsberedningen och den proposition som regeringen lade fram om biologisk mångfald och ekosystemtjänster, som vi debatterade .