prot · H40933 · 2016-11-23 00:00:00 — För egen del har jag besökt ett antal statliga företag . Jag kan nämna ett besök i en skogsglänta på gränsen mellan och , där jag träffade en grupp engagerade människor. Några av dem var födda och uppväxta i trakten, medan andra var nyanlända flyktingungdomar från . De jobbade gemensamt i ett projekt som startat – allt för att lyfta fram skogsnäringen som en framtidsbransch. Det var integration, mångfald och ett sätt att prova på arbetslivet i förhoppning om att väcka nyfikenhet och intresse för en karriär i branschen. Alla kanske inte blir skogsarbetare eller skogvaktare, men genom praktiken på fick de en god inblick i gröna guld: skogen, som är en viktig näring. Det är ett exempel på ett bra initiativ av i integrationsarbetet. Andra företag som jag har besökt är till exempel och Swedavia, och tillsammans med utskottet har vi också besökt Postnord. Vad som betonas i alla sammanhang är hållbarhet och jämställdhet. För att nämna ett annat välkänt exempel, , så utnämndes det till mest hållbara företag. har fått European Business Awards pris för mest hållbara företag. Det är precis så det ska vara: ska vara föregångare i arbete av detta slag. Mot bakgrund av vad som framförs i motionerna 3123, 3128, 121 och 1199 när det gäller jämställdhet, rekrytering till bolagens styrelser och målet att könsfördelningen ska vara av vartdera könet kan framhållas att det i skrivelsen anförs att det för ägaren är viktigt att bolagsstyrelserna kännetecknas av mångfald och bredd när det gäller ålder, kön, etnicitet, branscherfarenheter, akademisk bakgrund och yrke. Jag noterar att i sin motion tar flera steg bakåt genom att motsätta sig fortsatt offensivt arbete för mer jämlikhet mellan könen. Med anledning av vad som framförs i motionen från om statliga företags medlemskap i intresseorganisationer kan nämnas att bolagen med statligt ägande är en viktig och självklar del av svenskt näringsliv och kan vara med och påverka det i rätt riktning. Här i kammaren har näringsministern besvarat en fråga om detta och bland annat hänvisat till regeringsformens bestämmelser om föreningsfrihet. Regeringen ställer höga krav på bolagen med statligt ägande, inte minst på hållbart företagande, och bolagen ska i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter allmänhetens förtroende. 140 (V) replik: Jag tackar för regeringens syn på detta. Jag skulle vilja ställa några frågor till dig, , om hur du ser på detta med att vara ansluten till i detta fall intresseorganisationerna och , som jag nämnde i mitt anförande. Du nämnde det sist i ditt anförande. Det svar som jag fick från när jag hade en debatt med honom om detta var att detta är en viktig del av hur man agerar som ägare till bolag. Men en sak som fortfarande stör mig i detta är att man i deras årsredovisningar fortfarande inte kan läsa sig till hur mycket de betalar till intresseorganisationer. Du nämner själv att öppenhet och transparens ska ingå. Tycker inte du, , att det är störande att svenska folket inte kan läsa sig till i en årsredovisning hur mycket de betalar till intresseorganisationer? Jag lutar mig mot de siffror som organisationen har tagit fram. Jag tror att till och med själv nämnde att detta kanske inte är bra. Du nämnde transparens och öppenhet. Det är en fråga. Du nämnde att Postnord är en viktig del. Vi har i några anföranden fått höra hur dåligt Postnord har skötts. Det har kommit mycket kritik. Tycker du, , att det är okej att ett statligt bolag använder sig av cabotagekörningar när det gäller transporter? Tycker du att det är okej? 141 (S) replik: Jag tackar för frågan. När det gäller årsredovisningarna och vad som ska finnas i dem följer de statliga företagen det regelverk som gäller för årsredovisningar. Det är däremot viktigt att de i olika sammanhang talar om att de är medlem i en organisation och är öppen med det. Jag har uppfattat att så är fallet. Vi har, som sagt, regeringsformens bestämmelser om föreningsfrihet. Men visst kan man ha synpunkter på det. Det är kanske lämpligt att företagen i något sammanhang, även om det kanske inte sker i årsredovisningen, kan informera om detta. Postnord är ett företag som vi äger tillsammans med på en hårt konkurrensutsatt marknad. Vi har diskuterat Postnord här tidigare. När det gäller reglerna kring cabotage förs det en debatt och en diskussion på EU-nivå där regeringen genom infrastrukturministern avser att ta initiativ till att skärpa reglerna och se till att vi får en bättre ordning framöver. Det kommer Postnord också att följa i så fall. 142 (V) replik: Jag tackar för svaren, . Jag tänkte trycka lite grann på frågan om cabotage. När man diskuterar vägslitageavgiften vill man komma ifrån de körningar som är olagliga. Vi äger av Postnord. Men man är en lika stor snyltare på systemet när man använder sig av det, oavsett om man inte har svar på om de har sjysta villkor, hur länge de har varit i landet och så vidare. Någon skulle säkert reagera om jag säger de kraftfulla ord som jag tänker på. Men jag tycker att detta är lite skämmigt. Jag hinner med en fråga till. har en faktureringsdel i . är ett statligt bolag. Denna fakturahantering i med 40 arbetstillfällen har lagts ut för outsourcing med budgivning. Men den har ett symbolvärde. Jokkmokksborna och norrbottningarna har offrat jättemycket för . Det handlar även om 40 jobb. Tycker inte att det är lite störande att en styrelse väljer att peka ut detta? Detta har ett stort symbolvärde. Även om det skulle bli några spänn billigare att ta denna verksamhet till , tycker inte att det är lite störande att – det största bolag som vi har i statlig ägo – agerar så här? Skulle det inte vara bra med en dialog med styrelsen om att man inte gör så här? Tycker inte att det är störande att 40 jobb i är hotade, medan ägaren tittar på? 143 (S) replik: Tack för det, ! När det gäller detta med och ingår nu i ett samarbetsprojekt, vad jag förstår, där också och kommunen är med för att jobba vidare med frågorna och förbättra dialogen. Jag tycker att det vore ganska destruktivt att stå här och diskutera huruvida det vore störande eller inte. Jag tror att det allra viktigaste i den här situationen är att stödja den dialog som pågår och se till att det blir så bra som möjligt för ortsbefolkningen och för den framtida utvecklingen. 144 (M) replik: Jag skulle vilja börja i den ände som tog upp om ägande av statliga bolag och när man inte äger dem utan avyttrar dem. Det används ett ord i debatten som jag är allergisk mot: utförsäljning. Utförsäljning är för mig när man säljer någonting billigt. Jag undrar om det är så ni har gjort, , nu när ni har sålt aktier i . Gör ni en utförsäljning av dem, eller gör ni en försäljning? För mig handlar det om en försäljning för att få bästa värde på det man vill avyttra, om man nu vill det. Det låter på som att vi skulle sälja bolag . Den som lyssnade på mitt anförande hörde att jag säger att man är en ägare som är långsiktig, men man måste också mäta bolagen gentemot den marknad de verkar på så att de inte stör marknaden eller på annat sätt inte bär samhällsnytta. Det är också viktigt. Om inte dessa delar finns finns det kanske någon annan som kan göra detta på ett annat sätt. Man behöver inte vara arbetslös för att man jobbar på den privata sidan. Då skulle det här landet ha problem. Det är massor med människor som är anställda i privat sektor. Vi tillhör näringsutskottet, och där handlar det en hel del om företagandet. Jag trodde kanske att i sitt inlägg skulle lyfta fram mekanismen med tvistelösning i . Min fråga är hur regeringspartiet ser på att partnern här har en annan åsikt i frågan och driver en helt annan linje. tycker jag, som säger, att det är besvärande att inte det andra regeringspartiet, , finns på plats när vi debatterar de statliga bolagen. I mitt anförande tog jag också upp Akademiska Hus och att staten har tagit pengar från bolaget för att använda på annat sätt. I har kommunen fastigheter. 145 (S) replik: Det var många påståenden kring affärsmässigheten. Jag tycker kanske att det för del vore klädsamt med en viss ödmjukhet när det gäller hanterandet av statens affärer. Affären med SAS har hanterats helt enligt regelverket, det vill säga enligt de nya rutiner och regelverk som har upprättats efter det att till exempel Nuonaffären blev en diskussionsfråga och kostade skattebetalarna stora pengar. När det gäller affärsmässigheten kan vi också titta i backspegeln och kanske ha synpunkter på att Postnord har gått ihop med posten i , vilket också skedde under den borgerliga regeringen. Visst kan man alltså ha synpunkter på affärer i efterhand på olika sätt. När det gäller den senaste affären, där vi har avyttrat en del aktier i , har det dock skett helt enligt regelverket. Den har också ganska redovisats för näringsutskottet av näringsministern. 146 (M) replik: Klädsamt eller inte – jag hade en fråga om ett begrepp som används. Är det ”utförsäljning” eller ”försäljning”? Jag menar inte att någon regering medvetet skulle bedriva en utförsäljning av företag. Det kanske är det menar att någon har gjort, men jag skulle aldrig ha den tanken. Jag tycker i stället att det är viktigt att man talar om ”försäljning” – om man nu vill sälja bolag. Det är inte säkert att man vill det. Vi har ett stort antal bolag, och vi har långsiktighet i det. Med det sagt om den frågan återkommer jag till Akademiska Hus, som kommunen har som hyresvärd i . Hyran har ökat rätt rejält, och det betyder plötsligt att en kommun betalar pengar till ett bolag som gör vinst och att staten plockar hem vinsten. Det blir lite intressant i debatten om vi talar om välfärdsföretag och om de ska få lov att ta ut vinst eller inte. Jag skulle vilja veta hur ser på den relationen , i det läge befinner sig i. Man gör stor vinst och plockar av bolagen pengar för att använda på annat håll, och sedan får bolagen höja hyran för sina egna fastigheter – vilket gör att en kommun får betala till staten. Jag fick inte heller svar på min fråga hur ser på tvistlösningsmekanismen och att har en helt annan åsikt och går en annan väg. Och var är ? 147 (S) replik: I detta inlägg kan jag fortsätta resonemanget kring affärsmässighet. Det är självklart så att de affärer som görs av de statliga bolagen sköts på ett affärsmässigt, transparent och klokt sätt. Jag vill inte stå här och ha synpunkter på precis vad man har kommit överens med kommun om i den enskilda fråga tar upp. Det är säkert en fråga som kommer att redovisas i de sammanhang där det rimligen finns kunskap kring affären som sådan. När det gäller tvistlösningsmekanismen kan jag svara för det socialdemokratiska partiet och regeringen i stort. Vi står för frihandel, vi står för en hållbar utveckling och vi står för mänskliga rättigheter. Just mänskliga rättigheter har varit ämnet för en av diskussionerna när det gäller att förbättra och förstärka den tvistlösningsmekanism vi har att jobba med i de kommande och pågående förhandlingarna om handelsavtal. 148 (C) replik: Tack så mycket för ditt anförande, ! Jag skulle vilja fortsätta lite grann på den fråga som bland annat vår kollega hade, nämligen frågan om och de 40 jobben i . När detta blev känt åkte jag upp till – det var – och träffade de anställda på Accounting, alltså den administrativa enheten. De anställda gör ett fantastiskt jobb. De var väldigt ledsna över att de fått information om att deras jobb eventuellt skulle outsourcas. I min värld betyder outsourcing att man ska hitta billigare alternativ, och var i gör man det? Jag tror inte att det finns jättemycket billigare lokalhyror någon annanstans eller att lönerna är lägre i än i , till exempel, utan för mig är det uppenbart att man från sida är sugen på att flytta jobb till låglöneländer. Vi talar om att och de statliga bolagen ska agera hållbart, och jag tycker inte att detta är hållbart. Min fråga till och är därför: Är ni beredda att göra ett tillägg till om att bolaget ska ta ett ökat samhällsansvar? 149 (S) replik: Tack för frågan, ! rycker ut och agerar, och det är självklart bra – vi ska finnas där diskussionerna och debatterna äger rum. Men när det gäller det som har skett och den information och de rapporter vi har fått vill jag också säga att det pågår en dialog mellan berörda parter. Det är tillsammans med och kommunen som hanterar detta, och det är väl ett tecken på att man har en öppen hållning i frågan hur man vill jobba framåt. Sedan kan vi ha kritiska synpunkter utifrån olika överväganden som har gjorts, men historiens fortsättning är att det nu förs en dialog och görs en utredning av det hela, detta är tack vare att vi har ett företag som just tar ansvar utifrån allmänintresset. Det är bra att är en av dem som deltar i de kommande diskussionerna – jag utgår ifrån att hon kommer att göra det – men självklart finns även företrädare för berörda parter med. 150 (C) replik: Jag tackar för svaret, , men det är fortfarande så att varken eller kommunen i kan bestämma om ägardirektiven ska ändras eller inte. Det gör du, jag och den här lagstiftande församlingen tillsammans. Egentligen var det alltså inte riktigt ett svar på min fråga, så jag vill ställa den igen: Är Socialdemokraterna och beredda att göra ett tillägg till om att bolaget ska ta ett ökat samhällsansvar? Jag vill gärna ha ett svar på den frågan. Jag tycker faktiskt att detta är provocerande, för kommun är i strykklass – precis som många andra vattenkraftsproducerande kommuner. Man bidrar så enormt mycket till staten välfärd, men man får småsmulor tillbaka. Jag tycker inte att detta är acceptabelt. Först ska man gå med mössan i hand och be staten om extra pengar för att klara den dagliga driften, och sedan ska det statliga bolaget – som också är med och tar stora resurser i dessa områden – dessutom säga att jobb ska outsourcas. Jag tycker att det är magstarkt. För mig är det också oacceptabelt att Socialdemokraterna, som säger sig värna hela , inte tycker någonting om ägaransvaret. Man säger i stället att det är kommunen, och som ska lösa detta tillsammans. Om ett statligt bolag går ut och säger sådana här saker trots att det ska jobba med hållbarhet kanske det är dags att göra ett tillägg till ägardirektiven. Jag vill ha ett svar på frågan om och ställer upp på det. 151 (S) replik: När det gäller ägardirektiv och så vidare ser man kontinuerligt över om de behöver skärpas eller om det ska läggas fram förslag om dem. När det gäller denna fråga är det dock kanske bättre att som vara snabb och agera för att få igång den dialog som äger rum. Det är ju ett konstruktivt sätt att bemöta detta. Det är väl ganska lätt att i den här typen av debatter spela upp ett scenario med och och få sympatier på det sättet, men vi behöver nog se det i ett sammanhang där samhällets olika aktörer samverkar. Då är det kommunen, och – som ansvarsfullt företag – som är med. De företrädare som deltar i dessa diskussioner är knappast tondöva för den debatt och den diskussion som har varit . 152 (KD) replik: I mitt anförande ställde jag ett antal frågor om hur staten och därmed regeringen ser på olika frågor gällande dess bolag och hur man hanterar dem. Jag hade också ett antal exempel, som säkert hörde. Ett av exemplen gällde företag under avveckling. Jag vet att Socialdemokraterna gärna talar om ”utförsäljning” och använder den typen av ord, men här kan vi ju konstatera att den socialdemokratiska regeringen med stöd av faktiskt har bidragit till att minst tre bolag är under avveckling – tror vi i alla fall. Det som skulle vara stommen för Saminvest, den efterlängtade fond-i-fond-lösningen för det statliga riskkapitalet, står nämligen inte med på listan under ordet ”avveckling”. Det är klart att det är en av de frågor jag funderar över. På Saminvests hemsida står inte ett ord om hur det är tänkt med dessa bolag. Det verkar som att de är fresh and free och bara ska fortsätta, precis som om ingenting har hänt. Jag undrar också över det som stod i samma betänkande, Staten och kapitalet, om Gröna fonden. Denna beslutade vi inte om, men har fått precis de pengar som skulle krävas för att göra den insatsen. Jag säger inte att detta är fel, men jag undrar över handhavandet av det hela. Vi har inte beslutat det här, men regeringen gör det ändå, lite grann i smyg. Om man råkar läsa ett pressmeddelande får man veta det. 153 (S) replik: När det gäller Inlandsinnovation och Fouriertransform, som nämndes här, är de kanske under avveckling i den meningen att de ska avvecklas. Men är de dotterbolag till . Anledningen till detta är just att man är rädd om de investeringar och åtaganden som har gjorts. En del av det som låg till grund för att denna förändring genomfördes var att resultatet inte blev vad man hade förväntat sig. Om jag inte minns fel kritiserade denna verksamhet just av det skälet. Utifrån detta ska vi se tillkomsten av Saminvest som ett sätt att stödja utvecklingen i hela landet och som ett sätt att se till att investeringar görs. På så vis skapas fler jobb och tillväxt. 154 (KD) replik: Jag kan bara konstatera att detta var ett av de märkligaste svar jag kunde få från . Jag vill gärna höra från honom var beslutet togs att skapa dotterbolag till av just de bolag från vilka man skulle ta kapital för att ha som start och dela ut till andra. Regeringen har varit väldigt tydlig med att Inlandsinnovation inte skulle fortsätta att finnas. Min kollega har debatterat detta ett antal gånger här. Regeringen gjorde dessutom ett ryck där man helt plötsligt skulle omvandla Fouriertransforms verksamhet från bilindustrin till att omfatta life science-frågor, vilket folk motsatte sig, av naturliga skäl. Det är ju inte bara för ett bolag att byta bransch – i så fall får man väl bilda ett nytt bolag. Jag vill väldigt gärna veta varifrån har fått idén om att det i förlängningen skulle vara ett dotterbolag som ska stötta upp Saminvest. När vi ändå står här vill jag också passa på att fråga om det som ni har på gång med flygskatten: Hur skulle detta kunna gynna det statliga bolaget ? De regionala flygplatserna runt om i landet – till exempel den i – som inte är statligt ägda har inte alls samma förutsättningar som de flygplatser som ägs av . Men icke förty är det så att en flygskatt inte skulle gynna de passagerare som vill flyga inrikes när det är dyrt. Därmed skulle det även drabba Swedavia och dess avkastning. Hur är detta tänkt? 155 (S) replik: Det är väl att dra lite förhastade slutsatser om detta med flygskatt. Det är ju inte någonting som har lagts fram i något förslag ännu, utan det är en av de tankar och idéer som har funnits i en diskussion kring olika saker för att finansiera välfärden. Jag vet inte hur diskussionen om just denna fråga går. Det finns definitivt anledning att följa den diskussionen, se var den slutar och inte dra några förhastade slutsatser, vilket jag anser att har gjort här. När det gäller den andra frågan, om Saminvest, står det i denna skrift – som vi har haft på våra bord – att Inlandsinnovation och Fouriertransform blir dotterbolag i ett nytt nationellt utvecklingsbolag. Vad jag kan se har denna information lämnats på ett bra och tydligt sätt. 156 (SD) replik: tog i sitt anförande upp att förslag om att skrota sifferexercisen om hur många kvinnor eller män som ska finnas i de statliga bolagsstyrelserna skulle vara att ta flera steg bakåt vad gäller jämställdhet. håller absolut inte med om detta. Vi ställer oss kritiska till alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön. Vi anser att praxis av detta slag inom ramen för offentlig verksamhet bör vara att det här ska avvecklas, därför att vi i grunden tycker att det är rättsligt och moraliskt problematiskt. Detta innebär dock inte att vi inte skulle tycka att det är bra att det finns en viss dynamik i form av olika egenskaper eller kompetenser i till exempel en bolagsstyrelse. Men här blir det tvärtom – man väljer i så fall bort vissa bitar och gör urvalet enbart på basis av en medfödd egenskap. Vad gäller de statliga bolagen finns det en handfull som har kvinnor i sina bolagsstyrelser. Man skulle i så fall behöva fasa ut vissa kvinnor från bolagsstyrelser eftersom man inte ligger i linje med den målsättning som har satts upp för hur styrelserekryteringen ska gå till. har inga bekymmer med att det ser ut så, men enligt den målsättning som regeringen har ska dessa kvinnor fasas ut. Min fråga till är varför han och socialdemokratin tycker att kvinnor – i och med detta mål – ska fasas ut från styrelser enbart för att de är kvinnor. 157 (S) replik: Varför ägna åt detta om nu inte anser att det är problem med kvinnor? Jag är benägen att tro att ni kanske tycker att det är ett problem. I så fall är detta en beskrivning av hur ni ser på politiken Jag tycker att det är av stor vikt att betona att statens företag, precis som svenska staten i övrigt, går före när det gäller att uppmuntra och sätta press på aktörer att vara jämlika och att se kompetensen och människan, oavsett kön eller etnicitet och bakgrund. Det är av stor vikt att vi är pådrivande i det arbetet. Vi har världens mest jämställda regering. Vi har legat i framkant när det gäller detta arbete på en rad områden, och jag tycker att det vore märkligt om detta inte skulle genomsyra även de statliga företagens verksamhet. 158 (SD) replik: Att ägna sig åt denna typ av sifferexercis beträffande hur många kvinnor eller män det ska vara och hur fördelningen ska se ut – inte kopplat till kompetens eller om personen är duktig – leder till att man hamnar väldigt fel. Det primära borde vara att en person sitter i en styrelse för att den har rätt kompetens, eller för att den kan komplettera med det som behövs för att till exempel få den dynamik som är eftersträvansvärd i det enskilda bolaget. För är det uppenbart att principen bör vara rätt man, eller kvinna, på rätt plats och att man väljs på basis av vilken kompetens man har, inte för att det har satts upp en viss sifferexercis i det hela. Grundfrågan blev dock inte besvarad. När det gäller till exempel Swedavia, och ett flertal andra bolag där andelen kvinnor är har man missat målsättningen; det är för många kvinnor i dessa bolagsstyrelser. Min fråga till är: Varför är det problematiskt med att ha för många kvinnor i dessa bolagsstyrelser? 159 (S) replik: Jag har inte i något annat sammanhang sett att det skulle vara problematiskt. Det viktiga i sammanhanget är att kompetensen och personens egenskaper som ledare och styrelseledamot som avgör saken. Detta är grunden, men för att vi ska se till att få fler kompetenta kvinnor att kanske ibland gå före och få förtroende att jobba på dessa poster krävs att vi sätter press och ställer krav för ett det ska bli mer jämställdhet. Detta har de statliga företagen lyckats med . De privata börsnoterade företagen har fortfarande en hel del kvar innan de når fram på samma sätt. Jag anser att det är viktigt att vi fortsätter att ha detta fokus. Jämställdheten är viktig för utvecklingen av företagen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:136 Deltidspoliser av (M) till statsrådet (S) 2016/17:137 Textilinsamling av företag av (C) till miljöminister (MP) 2016/17:138 Utvecklingen i av (V) till utrikesminister (S) 2016/17:139 Nationell antidopningsorganisation av (M) till statsrådet (S) 2016/17:140 De afghanska tolkarnas rättigheter av (L) till utrikesminister (S) 2016/17:141 Beredningen av barnrättighetsutredningen av (L) till statsrådet (S) 2016/17:142 Barnäktenskap av (M) till statsrådet (S) 2016/17:143 Främjande av vapenexport till av (V) till statsrådet (S) 2016/17:144 Översynen av områden av riksintresse för friluftsliv av (M) till miljöminister (MP) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:358 Laxfiske i södra av (S) till statsrådet (S) 2016/17:359 Framtidens vattenbrist av (L) till statsrådet (MP) 2016/17:360 Undantag vid skogsavverkning av (M) till miljöminister (MP) § 16 Anmälan om skriftligt svar på fråga