prot · H40926 · 2016-11-10 00:00:00 — De förhåller sig självklart till den signal som regeringen och finansministern skickar bara genom att utreda en skatt på avstånd. Det var mot bakgrund av detta som jag ställde frågan till finansministern. fick vi ett svar som är kirurgiskt rent på inlevelse i de konsekvenser som signalen om att utreda en skatt på avstånd har skapat. Finansministern måste såklart ha reflekterat något lite över vilka signaler man skickar, i synnerhet då hon som departementschef har beslutat om, utformat och gett direktiven till utredningen. Vilka tankar och reflektioner har finansministern haft avseende kilometerskattens påverkan på jobb, företag, miljö och människor i vårt land? 155 Finansminister (S): Det är just för att kunna reflektera och för att ha bra fakta som grund för de reflektionerna som en utredning görs. Det är bra att man enligt den svenska förvaltningsmodellen ska utreda saker, titta på konsekvenserna och sedan fatta beslut. Anledningen till att vi har tillsatt en utredning om vägslitageskatt är att miljöpåverkan från transportsektorn är ett stort problem. Vi vet att vi går mot ökad miljöförstöring. Transportsektorn är en viktig del när det gäller att bidra till den ökade klimatpåverkan som vi behöver göra någonting åt. Jag vet att också tycker att de stora koldioxidutsläpp vi har är problematiska. Det är mot den bakgrunden utredningen är tillsatt. En vägslitageskatt skulle kunna leda till en förändring i konkurrensvillkoren mellan lastbilstrafiken och järnvägstrafiken. Det skulle kunna vara en poäng med en vägslitageskatt. Men för att det ska fungera måste järnvägen också fungera. Därför gör vi stora investeringar i underhåll av järnväg. En annan miljöpoäng med en vägslitageskatt skulle kunna vara om den utformas på ett sådant sätt att den blir lägre för mer miljövänliga lastbilar. På så sätt skapas ytterligare drivkraft för lastbilsföretagen och näringslivet att använda mer miljövänliga lastbilar. Ytterligare en poäng med vägslitageskatt är att en sådan skatt finns i många andra länder. Svenska lastbilar och svenska chaufförer får betala vägslitageskatt i de länderna. Med en vägslitageskatt i skulle utländska förare också vara med och bidra till den svenska infrastrukturen. Därutöver skulle det, beroende på utformningen, kunna öka möjligheterna för att kontrollera att utländska förare följer de cabotageregler som finns . Det skulle vara ytterligare en annan viktig poäng. finns det nackdelar med skatten. Det går inte att säga annat än att den kommer att betalas av några, av åkerinäringen och näringslivet. Därför måste man väga de här sakerna mot varandra. Det är mot just den bakgrunden vi har tillsatt utredningen. En annan poäng med vägslitageskatten är vad skatteintäkterna skulle kunna användas till. Vi har stora behov av ökat underhåll av både järnväg och väg . En vägslitageskatt skulle kunna bidra på ett sådant sätt att det skulle kunna stödja näringslivet. Vi vet att det, inte minst i , finns problem med transporter på grund av tjälsäkring . Bristande tjälsäkring kostar bolagen mycket pengar . 156 (C): Jag vill tacka finansministern för ett mer utvecklat resonemang. Jag börjar med miljöperspektivet. Problem för miljön är faktiskt ett av de utomordentliga problem som en skatt på avstånd skulle innebära. Transporterna av just de råvaror av vilka vi tar fram ett miljösmart drivmedel skulle beläggas med ökade kostnader. Det är ytterst sällan som järnväg eller sjöfart framstår som ett alternativ i det fallet. De transporterna skulle beläggas med kostnader som skulle innebära att råvarorna inte skulle komma fram till och andra ställen där Preem och andra kan omvandla dem till smart diesel, som jag, finansministern och andra kan tanka våra fordon med. Jag delar finansministerns ambitioner när det gäller miljön. Men min uppfattning att det här är ett bakvänt sätt att närma sig det problemet kvarstår. Finansministern nämner argumentet ordning och reda. I direktiven som finansministern har gett utredningen återkommer man till att utredningen ska komma med förslag på hur oegentligheter och konkurrenssnedvridning i relationen mellan svenska och utländska åkerier ska stävjas. Bland annat föreslås en mycket omfattande kontrollapparat. I samband med hearings, som man har haft på , har det illustrerats med ett behov av uppemot 400 kameror längs landets vägar. Det är en kontrollapparat som bara den skulle motsvara en kostnad på per mil i upptaxerad kostnad på fordon som kör på de svenska vägarna. Att stävja fusk, oegentligheter, snedvriden konkurrens och social dumpning är en gemensam ambition som jag och finansministern har. Men skulle man kunna utöva den tillsynen och ha sanktioner mot fusk i åkerinäringen – om det är en ambition – på ett annat sätt än genom att påföra svensk industri betydande kostnader? För skogsindustrin handlar det om , 20 000 jobb och 20 miljarder i uteblivna investeringar. Skulle man kunna genomföra den tillsynen på ett annat sätt än i form av en avståndsbaserad kilometerskatt? Skulle man till exempel kunna ge polisen och Transportstyrelsen direktiv, resurser och befogenheter att sköta sitt arbete? Det är faktiskt det vi har polisen och Transportstyrelsen till. 157 Finansminister (S): I årets budget har regeringen skjutit till extra resurser till polisen, just för att de ska arbeta mot illegalt cabotage. Det är en fråga som står högt på regeringens dagordning. Det skulle inte heller vara huvudsyftet med en vägslitageskatt. En bra bieffekt av vägslitageskatten skulle däremot kunna vara att man kan få bättre koll på de utländska åkarna. Utländska lastbilar står för mellan av trafikarbetet i . Det skulle såklart vara en stor vinst om vi kan få bättre koll på den verksamheten. Vad gäller effekterna av skatten är det viktigt att säga att utredningen inte är färdig . Vi avvaktar för att se vilka de slutgiltiga förslagen blir. Därefter kommer regeringen att skicka förslagen på remiss, och remissinstansernas synpunkter kommer att vara viktiga i den fortsatta beredning som regeringen kommer att göra innan vi tar slutgiltig ställning till förslagen. 158 (C): Tack, finansministern! Det fanns tre argument. Det var miljöargumentet, vilket jag möjligtvis punkterade något. Det var argumentet om ordning och reda. Finansministern hänvisade till att man har stärkt resurserna till polisen för att de ska klara sitt uppdrag. Då är frågan vilka argument som kvarstår för att införa en kilometerskatt. Finansministern nämnde inledningsvis att det skulle kunna bidra till att förstärka det svenska vägnätet. Jag måste i så fall fråga finansministern: fler skatter finns det i vårt land där man direktdestinerar en skatteintäkt till ett specifikt ändamål? Det är väl inte riktigt så vi arbetar egentligen. Som jag tidigare nämnde har regeringen gjort klart att detta med att införa en avståndsbaserad kilometerskatt inte är svårt. Man har tillsatt utredningen. Därför var vi några stycken som med en viss förvåning noterade att utredningen har kommunicerat att man har begärt förlängd utredningstid . Okej, jag har respekt för svårighetsgraden, men min fråga om detta med direktdestinerade skatteintäkter till finansministern blir då avslutningsvis: Hur har statsrådet och regeringen förhållit sig till denna begäran om förlängd tid? Kommer betänkandet att redovisas , såsom ursprungligen beslutades, eller kommer det att redovisas ? Vi är många som med spänning ser fram emot vad utredningen landar i. 159 Finansminister (S): Det finns fyra anledningar till att vi har tillsatt den här utredningen. Den första anledningen är att vi behöver göra någonting åt klimathotet. Det är viktigt, inte minst efter det historiska klimatavtalet i , att alla länder tar sitt ansvar för att stoppa miljöförstöringen. Självklart ska ta sitt ansvar. Här kan en vägslitageskatt utgöra en del genom att man styr mot mer miljövänliga lastbilar, men också genom att man kan flytta över en del av trafiken från lastbil till järnväg eller båt. Den andra orsaken till att utredningen har tillsatts är att 20–av vägtransporterna sker med utländska lastbilar. Jag tycker att det är rimligt att också utländska lastbilar är med och bidrar till att finansiera vägsystemet i . Den tredje anledningen är ordning och reda. Beroende på utformning kommer detta att kunna leda till mer ordning och reda bland de utländska lastbilarna. Den fjärde anledningen är naturligtvis att vi får ökade intäkter. Sedan har vi givetvis inte specialdestinerade skatter i . Däremot kommer avgifterna att öka möjligheterna att satsa, inte minst på tjälsäkring, som vi vet är så viktigt bland annat för skogsbranschen. Om utredningen får förlängd tid eller inte är en fråga som just nu bereds inom . Givet vad anser om skatten antar jag att han önskar sig en förlängd utredningstid. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:46 En försöksverksamhet med betyg från och med årskurs 4 § 15 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2016/17:106 Företrädaransvar i aktiebolag av (KD) till finansminister (S) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:292 Mål för bolag med statlig ägande av (S) till närings- och innovationsminister (S) 2016/17:293 En jämställd sponsring av elitidrotten av (M) till finansminister (S) 2016/17:294 Kontroll av kosttillskott av (M) till statsrådet (S) 2016/17:295 /PA:s hyllningar av massmördare av (SD) till utrikesminister (S) 2016/17:296 Postnords prissättning av företagspaket av (S) till statsrådet (MP) § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:127 skuld till kommun av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:207 E-hälsovision och patientsäker läkemedelshantering utan medarbetare av (M) till statsrådet (S) 2016/17:208 Omlokalisering av av (M) till statsrådet (S) 2016/17:236 Sis kompetenstapp av (M) till statsrådet (S) 2016/17:245 Anknytningsärenden av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:234 Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:233 Psykisk ohälsa av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:232 Regionala skillnader i sjukfrånvaron av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:235 Sjukfrånvaro i kommun och landsting av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:251 Artskyddsförordningens inverkan på skogsbruket av (M) till statsrådet (S) 2016/17:253 Framtiden för vid en regionreform av (M) till statsrådet (S) 2016/17:255 Översyn av skogsnäringen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:267 Straff vid bevisade sexualbrott av (C) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:256 Användning av drönare efter Högsta förvaltningsdomstolens prejudikat av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:257 Elimineringsplan mot hepatit C av (M) till statsrådet (S) 2016/17:259 Viltförvaltningsdelegationerna av (M) till statsrådet (S) 2016/17:260 Hållbar miljö och framtidens plaster av (L) till miljöminister (MP) 2016/17:274 Regeringens jämställdhetsambitioner av (M) till statsrådet (S) 2016/17:265 Långa väntetider för behandling av prostatacancer av (M) till statsrådet (S) 2016/17:272 Resning i brottmål på grund av felaktig uppgiven ålder av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:273 Kompetenskraven på Sis-ungdomshem av (M) till statsrådet (S) 2016/17:270 Systembolagets ansvar för missförhållanden på vingårdar i av Amineh Kakabaveh (V) till närings- och innovationsminister (S) 2016/17:268 Transportsektorns utsläpp av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:210 Ögonoperationer av (M) till statsrådet (S) 2016/17:224 Kvalitetskraven inom Sis av (M) till statsrådet (S) 2016/17:227 Utredning av assistansersättningen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:226 Beslut avseende LSS av (M) till statsrådet (S) 2016/17:230 Samordning kring avvisningsbeslut av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:123 Missbruk av resehandlingar av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:175 Översyn av lagen om ersättning för fysioterapi av (M) till statsrådet (S) 2016/17:178 Förskrivning av smärtstillande morfinläkemedel av (M) till statsrådet (S) 2016/17:179 Nedläggningshot mot akutsjukhus i allmänhet och sjukhuset i i synnerhet av (M) till statsrådet (S) 2016/17:190 Akutsjukhus i av (M) till statsrådet (S) 2016/17:193 Ändamålsenlig reglering av snus av (M) till statsrådet (S) § 18 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om återkallelse av motionsyrkanden § 3 Anmälan om faktapromemorior § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Svar på interpellationerna 2016/17:42 och 101 om nedläggning av Nord Stream 2 1 Utrikesminister (S) 2 HANS (M) 3 (KD) 4 Utrikesminister (S) 5 HANS (M) 6 (KD) 7 (S) 8 Utrikesminister (S) 9 HANS (M) 10 (KD) 11 (S) 12 Utrikesminister (S) § 6 Svar på interpellation 2016/17:72 om den svenska insatsen i 13 Utrikesminister (S) 14 (V) 15 Utrikesminister (S) 16 (V) 17 Utrikesminister (S) 18 (V) 19 Utrikesminister (S) § 7 Svar på interpellation 2016/17:83 om fördröjning av regeringsbeslut 20 Miljöminister (MP) 21 (M) 22 Miljöminister (MP) 23 (M) 24 Miljöminister (MP) 25 (M) 26 Miljöminister (MP) § 8 Svar på interpellation 2016/17:64 om personaloptioner 27 Finansminister (S) 28 (M) 29 Finansminister (S) 30 (M) 31 Finansminister (S) 32 (M) 33 Finansminister (S) § 9 Svar på interpellation 2016/17:68 om svenska kommuners skatteintäkter 34 Finansminister (S) 35 (M) 36 Finansminister (S) 37 (M) 38 Finansminister (S) 39 (M) 40 Finansminister (S) Skatteregler för små och medelstora företag 42 (M) 43 Finansminister (S) 44 (M) 45 Finansminister (S) Publicistisk mångfald och lokal medienärvaro 46 (S) 47 Kultur- och demokratiminister (MP) 48 (S) 49 Kultur- och demokratiminister (MP) arbete för mänskliga rättigheter i 50 (KD) 51 Utrikesminister (S) 52 (KD) 53 Utrikesminister (S) 54 (SD) 55 Statsrådet (S) 56 (SD) 57 Statsrådet (S) 58 (L) 59 Utrikesminister (S) 60 (L) 61 Utrikesminister (S) Insatser för att motverka polarisering 62 (MP) 63 Kultur- och demokratiminister (MP) 64 (MP) 65 Kultur- och demokratiminister (MP) Proposition om vildsvin och viltutfodring 66 (M) 67 Statsrådet (S) 68 (M) 69 Statsrådet (S) Beskattning av den finansiella sektorn 70 (S) 71 Finansminister (S) 72 (S) 73 Finansminister (S) 74 PER ÅSLING (C) 75 Statsrådet (S) 76 PER ÅSLING (C) 77 Statsrådet (S) 78 (SD) 79 Kultur- och demokratiminister (MP) 80 (SD) 81 Kultur- och demokratiminister (MP) Följderna av beskattningen av den finansiella sektorn 82 (M) 83 Finansminister (S) 84 (M) 85 Finansminister (S) agerande för att etablera fredade zoner 86 (KD) 87 Utrikesminister (S) 88 (KD) 89 Utrikesminister (S) Regler för avdragsrätt för sponsring 90 (M) 91 Finansminister (S) 92 (M) 93 Finansminister (S) Framtiden för kultur- och 94 (S) 95 Kultur- och demokratiminister (MP) 96 (S) 97 Kultur- och demokratiminister (MP) Förbättrade förutsättningar för unga entreprenörer 98 (KD) 99 Finansminister (S) 100 (KD) 101 Finansminister (S) Regeringens analys av läget efter det amerikanska presidentvalet 102 (M) 103 Utrikesminister (S) 104 (M) 105 Utrikesminister (S) 106 (S) 107 Finansminister (S) 108 (S) 109 Finansminister (S) Utredning om public service 110 (M) 111 Kultur- och demokratiminister (MP) 112 (M) 113 Kultur- och demokratiminister (MP) Skatteplanering vid bygget av Nya 114 SERKAN KÖSE (S) 115 Finansminister (S) 116 SERKAN KÖSE (S) 117 Finansminister (S) 118 (M) 119 Finansminister (S) 120 (M) 121 Finansminister (S) 122 (L) 123 Statsrådet (S) 124 (L) 125 Statsrådet (S) Finansieringen av public service 126 (KD) 127 Kultur- och demokratiminister (MP) 128 (KD) 129 Kultur- och demokratiminister (MP) arbete för ett kärnvapenförbud 130 (S) 131 Utrikesminister (S) 132 (S) 133 Utrikesminister (S) Överklagande av beslut om privat skogsavverkning 134 (M) 135 Statsrådet (S) 136 (M) 137 Statsrådet (S) § 11 Svar på interpellation 2016/17:73 om kemikalieskatten 139 Finansminister (S) 140 (M) 141 Finansminister (S) 142 (M) 143 Finansminister (S) 144 (M) 145 Finansminister (S) § 12 Svar på interpellation 2016/17:74 om skattenivåer och arbete 146 Finansminister (S) 147 (M) 148 Finansminister (S) 149 (M) 150 Finansminister (S) 151 (M) 152 Finansminister (S) § 13 Svar på interpellation 2016/17:76 om kilometerskattens effekter 153 Finansminister (S) 154 (C) 155 Finansminister (S) 156 (C) 157 Finansminister (S) 158 (C) 159 Finansminister (S) § 15 Anmälan om interpellation § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016