prot · H309112 · 2016-05-26 00:00:00 — Vi har också sagt och skrivit i utskottets texter att vi planerar att samordna införandet av ERTMS så att det sker i takt med grannländer. Utskottet avser att noga följa utvecklingen i frågan. Jag känner mig trygg. 120 (C) replik: Då fick vi ett och ett halvt svar. Den Alexanderssonska utredningen bereds. och har liksom allianspartierna uppfattat oron i tågoperatörsbranschen. Men det var egentligen inte det jag frågade om, . Jag frågade: Har som företrädare för det största regeringspartiet burit informationen från utskottssammanträdet in på till ansvarig minister ? Har han då skaffat sig sådan information om införandet av ERTMS att han kan känna trygghet och förvissning när det gäller att det svenska järnvägssystemet nu tål ett installerande av ett nytt signalsystem utan att vi får en experimentverkstad? Det var det jag frågade om, för det är det som är regeringspartiets ansvar, . Jag är oppositionsföreträdare. Jag har inga svängdörrar in på . Det är synd, för då hade jag ställt frågan. Den fråga som helt smögs förbi av , herr talman, var den som följer. Socialdemokraterna regerar landet tillsammans med , och de knåpar just nu tillsammans ihop en infrastrukturproposition som rimligen ligger i prisklassen 600, 700 eller kanske och som ska hanteras i riksdag . Står Socialdemokraterna bakom det utspel om att monopolisera det svenska järnvägsnätet som samarbetspartiet och samarbetspartnern gjorde så sent som i går? Det räcker med ett ja eller ett nej, för det ger mig som oppositionsföreträdare och allianspartierna ett tydligt besked om vad som kommer att kunna läsas i en infrastrukturproposition . Ett ja eller ett nej – tack! 121 (S) replik: Jag kan lugna på den punkten. Ja, vi för dialog med vår minister. Jag vet inte alls hur ni jobbar, men vi för dialog med ministern. Vi för fram den oro vi hyser. Jag känner mig trygg. Om jag ska ge mig på en gissning tror jag att vi kommer att kunna kompensera operatörerna framgent för detta. Jag tror även att EU kommer att godkänna det. Men som jag sa tidigare är det här en fråga som jag tycker att man ska hantera seriöst och låta bli att göra politik av. Ni gör det lätt för er från Alliansens sida. Ni vill införa detta, men ni vill inte svara på frågan när det gäller den ekonomiska biten. Det är en fråga som kommer att falla tillbaka på oss allihop. Jag tycker att vi ska hantera den mer förnuftigt än så. 122 PER KLARBERG (SD) replik: Den förra alliansregeringen iscensatte det som de kallade för Sverigebygget. Den nuvarande regeringen har ärvt detta och kallar det numera för Sverigeförhandlingen. Det går ut på att man ska bygga höghastighetsjärnväg mellan och och och med förgrening i . Det finns olika tekniker för att bygga järnvägar. räknar med att det första höghastighetståget med en traditionell byggteknik kan börja rulla mellan storstäderna tidigast . har projekterat klart och ska snart påbörja bygget av det som kallas för Ostlänken mellan och . Ostlänken är en järnväg som är . behöver på sig för att bygga den järnvägen. Du och jag var på samma utskottsresa till , , där vi tittade på det kinesiska sättet att bygga järnväg, det vill säga att bygga på lågbroar. Man kan jämföra det med om ett företag ska investera i till exempel en industri. Kanske man ska bygga ett kraftverk. Det finns inget företag som börjar bygga ett kraftverk för att kraftverket därefter ska stå färdigt tidigast . Det är inte förrän bygget är klart som intäkterna börjar komma. Min fråga till dig, , är: Har regeringspartiet tagit ställning till hur man ska bygga höghastighetsvägen, det vill säga om man ska bygga på gammalt sätt med ballast eller snaptrack på mark eller om ni kan tänka er att man bygger på ett modernt sätt, så som det sker i övriga världen? 123 (S) replik: Det var en jättespännande resa. Jag fick lära mig mycket av att se sådant. När det gäller om vi har tagit ställning är det en förhandling som pågår. Vi får se vad förhandlaren lämnar för resultat. Då först tar vi ställning till det. 124 PER KLARBERG (SD) replik: Vi talar igen om skattebetalarnas pengar. Ska vi nu investera i ett bygge vill det till att det bygget blir färdigt så fort som möjligt. Kineserna har sagt till oss att om man tillåter dem att komma in på svensk marknad och bygger med deras teknik kan hela bygget ta från att första spaden sätts i marken till att det är avslutat och det första tåget börjar rulla. Då talar vi om hela höghastighetsjärnvägen i . behöver på sig för att bygga en järnväg mellan och . Det säger sig självt; blir den banan klar har jag svårt att tänka mig att det första tåget ska börja rulla 2035 på hela järnvägsnätet med traditionell byggteknik. Ni har ett ansvar som regeringsparti att titta på byggtekniken och kanske tvinga fram det, . Ska vi nu bygga järnväg för så stora summor pengar måste vi använda den modernaste tekniken som finns för att bygga detta. Det är så som man bygger järnväg utomlands, där man bygger på bro och inte längre på mark. 125 (S) replik: Först är frågan om det kommer att bli ett höghastighetståg. Det vet vi heller inte. När det gäller vilken byggteknik det ska bli hoppas jag att utredaren lägger fram ett förslag om bästa teknik. Sedan hoppas jag att det ska gå så snabbt som möjligt och bli så billigt som möjligt. Vi behöver också ny järnväg i . Det är inte bara underhåll, även om det är vad vi har redovisat . 126 (KD) replik: Vi har redan en av världens högsta marginalskatter. regering har höjt skatterna med över 40 miljarder och slår sig för bröstet och säger att detta är jobbskapande. Jag hävdar att det är tvärtom. Det hämmar utvecklingen och gör att det blir mindre jobb i landet genom att vi höjer skatterna och gör det dyrare att arbeta, och det blir mindre pengar i plånboken. Det som vi diskuterar är trafikfrågorna, järnvägsfrågor med mera. har i sitt anförande sagt att underhållet av järnvägen åter ska skötas av och eventuellt förstatligas på något vis. Man misstror de privata aktörerna som i upphandling levererar det som är beställt av . Man vill gärna lyfta fram monopol, som inte är lösningen. Konkurrens är det som ökar kvaliteten och pressar ned priser. blir det lägre kostnader för oss skattebetalare. Konkurrens är bra. Med konkurrens kan man låta olika aktörers förslag ställas mot varandra i en upphandling, och så väljer man det som är bäst och billigast för ändamålet. Min fråga till är: Anser du att brister i upphandling och kontroll av upphandlat underhåll av järnvägen? Eller är det den gamla socialistiska politiken att allt ska överlåtas till staten och kollektivet som styr dig i det vägval att återförstatliga underhållet av järnvägen som du nämnde i ditt anförande? 127 (S) replik: Jag betalar gärna skatt, och jag kan gärna betala lite mer i skatt med den riksdagslön jag har för att vi ska få det bättre fördelningspolitiskt. Det tycker jag faktiskt. Det gör jag gärna. Det talas om återsocialisering. Om det handlar om att få ordning på järnvägen så att vi får ett bättre underhåll får du gärna kalla det för det. 128 (KD) replik: Jag fick inte riktigt svar på min fråga. Misstror Socialdemokraterna, som företräds av , och tycker att det inte sköter sig riktigt bra när det gäller upphandling och kontroll av det upphandlade arbetet för järnvägsunderhållet? Det är vad det handlar om . Misstror ni verket? I våra diskussioner med har vi inte fått signalerna att underleverantörerna som gör jobben helt enkelt fuskar och inte levererar det som är upphandlat. 129 (S) replik: Låt mig säga så här: Jag misstror inte, men jag tror att det finns effektiviseringar att göra. Det har visat sig att kanske inte alla pengar hamnar på rätt ställe. Det vill vi säkerställa att de gör genom att kvalitetssäkra och ta ett samlat ansvar för kontroll och utförande av underhållet av svenska järnvägar. 130 (M): Dagens debatt har till stora delar handlat om tåg, järnväg och allt som har med det att göra. Det ska dock tilläggas att det betänkande vi har att fatta beslut om även omfattar annan kollektivtrafik. Det är en alls inte obetydligt del av den trafik som utförs. Som jämförelsetal kan man säga att en vanlig dag i trafiken utför SJ ungefär 85 000 resor. På buss nr 4 i utförs 75 000 resor. Det är nästan lika mycket. Kollektivtrafiken utöver järnvägsnätet står alltså för en väldigt stor del av det resande som sker och är en nog så viktig del i det som vi har att hantera . Med det sagt är järnvägen självfallet väldigt viktig och avgörande för att binda ihop vårt långa land. Men vi får inte glömma bort det resande som sker längre ut i systemet i kapillärerna, eller vad man vill kalla det. Det är viktigt att vi skapar förutsättningar för att det fördubblingsmål som branschen själv har tagit på sig inom kollektivtrafiken har möjligheter att förverkligas. Ett viktigt steg i det är den kollektivtrafiklag som alliansregeringen införde och som öppnar möjligheter för fler att bidra till det målet och för ännu mer kostnadseffektiv kollektivtrafik att utföras. Jag säger kostnadseffektiv av en anledning. Det är nämligen så att kostnaderna för att bedriva kollektivtrafik stadigt har ökat i hela landet oaktat den nya kollektivtrafiklagen, och oaktat vem det är som styr ökar kostnaderna för kollektivtrafiken något mer än man kanske skulle hoppas. Där finns ett gemensamt arbete att göra för aktörerna på marknaden att försöka skapa en mer effektiv lösning och ett mer effektivt utförande. Det finns ljusglimtar. Det finns nya upphandlingar av kollektivtrafik som sker av till exempel busstrafik i delar av huvudstadsregionen, där man utför mer trafik och har lyckats reducera kostnaden på det stora hela trots detta. Man hittar nya innovativa sätt genom samverkan i branschen och genom samverkan med operatörerna som ska genomföra detta. På det viset skapar man bättre förutsättningar för mer kollektivtrafik till fler och till ett rimligt pris. Kostnadsutvecklingen är dock långt ifrån allt. Utskottets ordförande hänvisade till den uppföljning av den nya kollektivtrafiklagen som trafikutskottet har gjort. Det finns en hel del saker att ta fasta på i den. Och uppföljningen kommer att behöva följas upp ytterligare. Många delar i detta kommer att behöva tas om hand och utvecklas. Därför finns det ett yrkande på bord från allianspartierna om en ordentlig utredning inom för att man ska komma fram till förslag på hur man kan utveckla den nya kollektivtrafiklagen. Vi har varit tydliga med att det här är ett första steg mot någonting som kan bli än bättre. Men om man inte vågar ta det första steget, om man inte vågar utsätta sig för prövningen att testa någonting nytt, kommer man att förbli i det gamla. Saker som behöver utvecklas är till exempel gemensam statistik och gemensam trafikinformation. Men det måste ske på ett sätt som inte bara är gemensamt utan också bäst för resenärerna. I det län som jag känner bäst, eftersom jag representerar det och har jobbat med kollektivtrafik där, nådde trafikstörningsinformationen från pendeltågen nya kvalitetsnivåer då den lokala entreprenören tog över. Därför ville man inte under några som helst omständigheter återförstatliga trafikinformationen, eftersom kvaliteten upplevdes som sämre i regi. Det är självfallet en stark signal till oss i den här kammaren och till dem på andra sidan vattnet, i , om vad man måste tänka på när det gäller den formen av gemensamma lösningar. Det blir inte alltid bättre i det första skedet. Men det måste bli bättre fort. Ytterligare en viktig sak man ska titta på när det gäller framför allt länsöverskridande kollektivtrafik men också kollektivtrafik med mer än en operatör är gemensamma biljett- och betallösningar och gemensamma bokningssystem. Här har marknaden inte hunnit mogna . När vi hade den förra regeringen och en infrastrukturminister som hette fanns det ett tydligt besked från : Antingen tar branschen tag i detta och ordnar de gemensamma biljett‑, betalnings‑ och bokningssystemen, eller så tvingas vi att lagstifta. Så länge det budskapet stod sig, herr talman, utvecklade branschen lösningar. Man satte igång arbetet. Det utmynnade i . Sedan kom ett regeringsskifte, och det tvärnitade. Löftet om att ta fram lagstiftning ifall branschen inte sköter sig har runnit ut i sanden. Även om vi har fått höra en del ord från statsrådet om det här i kammaren har det tyvärr inte skett något ytterligare på området. Därför kommer vi att behöva titta på hur vi kan lösa det här på absolut bästa sätt. Jag kan nära nog garantera att sådana förslag kommer att komma från Alliansen, nu när vi har sett att det inte sker någonting i – på den punkten heller. Det kommer sannolikt också att behöva tas tag i till exempel konkurrensneutralt tillträde till vissa grundläggande infrastrukturer, såväl fysiska som digitala. Vi kommer att behöva titta närmare på den gränsdragningsproblematik som det talades om här i talarstolen tidigare. Det handlar till stor del om hur vi drar en gräns mellan regional trafik och interregional trafik. Var går gränsen för det? Vilka gränsdragningar kommer vi att behöva göra? Med detta vill även jag yrka bifall till Alliansens första reservation. I detta anförande instämde (M), (C), (L) och (KD). 131 (S): När vi diskuterade järnvägs‑ och kollektivtrafikfrågor 2015, alltså , lämnade ett enigt utskott och hela ett tillkännagivande till regeringen om fördubbling av kollektivtrafiken. Det är bra ur många olika perspektiv. Miljön tjänar på att fler åker kollektivt. Vi tjänar tid, och vi får bättre framkomlighet. Det finns mängder av vinster med att vi åker och reser tillsammans. Att vi är eniga i kammaren om det är också bra. När man talar om kollektivtrafik – jag har tänkt uppehålla mig nästan enbart vid kollektivtrafik – är det lätt att, precis som föregående talare, hänga upp sig på siffror. Jag kommer från och . Jag är född och uppvuxen här. av all kollektivtrafik som sker i landet sker med SL, alltså . Och av det totala kollektivtrafikresandet är var fjärde resa en tunnelbaneresa. Det är klart att det är en viktig fråga ur ett Stockholmsperspektiv. Det är en viktig fråga ur ett stadsperspektiv. Och det är en viktig fråga ur ett tätortsperspektiv. Kollektivtrafiken blir liksom blodomloppet i den kropp som utgör en samlad bebyggelse. Jag ursäktar inte att jag tänker uppehålla mig vid ett Stockholmsperspektiv. Det är nämligen viktigt för och stockholmarna, därmed också svenskarna. För storstäderna är det avgörande att fler människor ska välja att åka kollektivt. I och är huvudman för kollektivtrafiken. Det är lite beklämmande att av borgerligt styre i har resulterat i att SL hade ett underskott på 400 miljoner. Det är också beklämmande att man har gjort många felprioriteringar, som inte leder till fler resenärer. Det handlar om prioriteringen av , eller det som i dagligt tal kallas NK Express. Det handlar om 10 miljarder till . Och det handlar om ett notoriskt nej, , till utbyggnad av tunnelbana – eller strax före valet. Det kanske till och med var . Jag tror att jag var den första att tacka dåvarande statsministern för att han tydligt körde över det dåvarande borgerliga styret i både och . Just nu planeras det alltså för utbyggd tunnelbana, för att vi ska få fler bostäder och ställen att bo på. Ett annat, mer talande, exempel på när politik gör så att kollektivtrafikens utbyggnad inte fungerar är beslutet om Kistagren. Den skulle enligt alla planer ha invigts . Ännu har inget genomförandebeslut fattats. Vi har också tidigare haft debatter i den här kammaren om kollektivtrafik till , vilket har lagt fram motioner om. Kistagren innebär ju kollektivtrafik till . Men den finns inte . Jo, det finns faktiskt en bro. Men i övrigt har man inte ens tagit genomförandebeslutet, vilket leder till att det inte händer någonting. gavs det besked om att SL kommer att höja avgiften för månadsresande med . Det är ungefär lika många busslinjer som man har dragit in. är inte bara största tätort. Man har också största glesbygdsbefolkning. innefattar alltså inte bara staden och de tätt bebyggda förorterna. Det innefattar också glesbygd. Då blir det lite anmärkningsvärt, herr talman, när , som företrädare för , talar om kapillärerna i kollektivtrafiken och om de ljusglimtar som han hävdar finns i de nya upphandlingssystemen. De nya upphandlingssystemen betyder rent konkret att bussföretagen får betalt för antalet påstigande. Det leder till att man undanröjer möjligheter för människor som bor i glesbygd, där det inte är särskilt många som kliver på bussarna. Bussföretagen får nämligen själva välja var linjerna ska gå, för att maximera antalet påstigande. Då gör man precis tvärtemot det som lyfter upp här. Det slår direkt mot kapillärerna, alltså mot dem som inte bor i tätorten och mot dem som bor i glesbygden, som står utan kollektivtrafik. I exempelvis förortskommunen , som till stora delar är en tätort men som också har en ganska stor glesbygd, har man dragit in av busstrafiken. Man har alltså dragit in var fjärde busslinje. Ja, det är lätt att stå här i kammaren och ha hög svansföring. Men man behöver också agera och leva som man lär. är ett mycket tydligt exempel på att de borgerliga oppositionspartierna inte lever som de lär. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. I detta anförande instämde , och (alla S). 132 (M) replik: Jag blir så illa tvungen att begära replik när står och säger detta. Jag börjar med begreppet verifierat antal påstigande, som beskriver som att man försöker slå ut kollektivtrafiken på landsbygden men som också har gjort kollektivtrafiken mer kostnadseffektiv. Jag kan bara konstatera att entreprenörerna inte får dra in buss utan att SL har godkänt det. får det att framstå som att man har helt fria händer att dra in vilka bussar man vill utifrån någon form av diaboliskt kapitalistiskt perspektiv. Så är alltså inte fallet. Det är fel. Låt mig också konstatera att det under Socialdemokraternas tid vid makten inte byggdes spår i , som hon talar så varmt om. Det gjordes det minst sagt av borgerligt styre i . Mycket riktigt är det i som mer än hälften av alla kollektivtrafikresor genomförs. Sedan står och talar om hur dåligt vi har skött ekonomin i SL och att det kunde rendera ett underskott om i SL:s budget. Det är alltså identiskt med det belopp som hade tagits in på den taxehöjning som vi föreslog och som kamrater i röstade emot. Man ville inte ta ansvar för den långsiktiga finansieringen av kollektivtrafiken. Man kunde enas med vänsterpartister, miljöpartister och sverigedemokrater om att inte höja priset men inte om någon alternativ finansiering. Sedan ska det vara vårt fel att parti inte hade ryggrad nog att genomföra en nödvändig taxehöjning, som egentligen hade följt kostnadsutvecklingen inom kollektivtrafiken. Tycker att det inte ska kosta lika mycket som det smakar? 133 (S) replik: Ja, det är lätt att stå här och använda stora ord. Men det är också så att har den högsta landstingsskatten i landet . Det är också så att de spårinvesteringar som står här och talar om är gigantiska investeringar i något som inte resulterar i fler kollektivtrafikresenärer. Investeringar på 10 miljarder kommer för del att resultera i att det kommer att gå sju–fortare att åka från till Tekniska högskolan. Det är en ganska liten effektvinst jämfört med om man hade lagt dessa 10 miljarder på att bygga tunnelbana, kanske till en av landets största arbetsplatser – . Då kan vi fortsätta att diskutera huruvida landstingsmoderaterna och de andra allianspartierna har skött ekonomin i . Det som gör det hela lite fräckt faktiskt är att fortsätter att hävda att det som man gör just nu i gynnar kapillärerna. Men i verkligheten är det så att det som görs och de beslut som har fattats bara innebär mindre kollektivtrafik för landsbygden i . Det resulterar i att fler kommer att behöva ta bilen där de har kunnat åka med kollektivtrafiken. Alla undersökningar visar att om man behöver ta bilen en sträcka är risken överhängande att man tar bilen hela sträckan. Jag är ledsen, , men den politik som bedrivs i gör att det blir precis tvärtom. Den leder inte till ett ökat kollektivtrafikåkande, och den kommer inte att bidra till det fördubblingsmål som du och ditt parti också har ställt er bakom här i riksdag. 134 (M) replik: Det spelar faktiskt ingen roll hur upprörd blir över det som jag säger. När man tittar på statistiken ser man nämligen att när vi har haft socialdemokratiskt styre i har resandet minskat ända tills en trängselskatt infördes. En systematisk nedgång skedde i antalet resande –2006, med undantag av när trängselskatten infördes. Sedan har resandet faktiskt ökat systematiskt. Vartenda år har resandet ökat. säger att så inte är fallet. Jag kan ta fram de faktiska siffrorna på antalet resenärer inom SL-trafiken och bevisa motsatsen för henne. När det gäller kapillärerna är under borgerligt styre det första i som faktiskt börjar genomföra det som man kallar för anropsstyrd trafik på landsbygden för att i princip erbjuda en dörr-till-dörr-service. Jag ser att socialdemokrater i kammaren skakar på huvudet, men de har fel. Detta sker, herr talman, och det innebär en kostnadseffektivitet. Det sker just nu i området kring . Sedan sägs det att vi inte bryr oss om kapillärerna och att vi inte bryr oss om dem som bor långt från storstadens centrum och långt från kollektivtrafik på landsbygden. kan bli precis hur upprörd hon vill. Men när man tittar på siffrorna och ser hur detta faller ut visar det sig att de stora orden, som inte återspeglades av någonting i underlaget, nog kom från . 135 (S) replik: Det vore förskräckligt om antalet kollektivtrafikresande inte ökade i en region som ökar med 35 000 invånare . Det är också så, vilket utesluter att nämna, att även biltrafiken ökar av precis samma anledning. Folk måste ta sig fram. Men trängseln ökar också, och det gynnar inte kollektivtrafikresandet. Jag måste ändå säga att jag tycker att den anropsstyrda kollektivtrafiken är bra. Det är ett bra initiativ från . Det ska man ha kredd för. Men det ersätter inte de 99 busslinjer som man faktiskt har dragit in. Det ersätter inte att man öppnar upp för ett system där kollektivtrafiken kommer att ställas in till hållplatser där det är få påstigande och flyttas och att nya rutter kommer att göras för att det inte är tillräckligt många som kliver på. Grunden för en fungerande kollektivtrafik är på något sätt att lite fler människor får vara med och finansiera den på de ställen där det är lite färre människor. Vi betalar också via skatten för kollektivtrafiken för att vi ska kunna dela på dessa kostnader, eftersom alla resor inte lönar sig. Det är lite beklämmande att försöker hänvisa till att antalet resenärer i kollektivtrafiken ökar, när det i verkligheten handlar enbart om en ökad inflyttning. Det är också så att bilismen ökar. Det handlar om båda faktorerna. 136 (V): Det är bra att vi nu hör från alla partier i trafikutskottet att järnvägen är viktig. Det är nödvändigt om vi ska kunna nå klimatmålen och få en hållbar ekonomi som ryms inom naturens gränser. Vi har haft olika nivåer på investeringar, till exempel på underhåll, under historiens gång. Den rödgröna sidan har kontinuerligt tillfört mer pengar. Men det är otroligt positivt om den borgerliga sidan också vill höja nivåerna. Jag hoppas få se framöver att vi alla tillför de pengar som behövs. Just nu är järnvägen inte funktionell. Vi har haft störningar, som har påverkat arbete , därför att det är så många linjer som inte har fungerat. Det blir mycket dyrt för hela samhället när vi har sådana störningar. Framför allt Näringslivets Transportråd, som samlar allra största företag – det är kanske inte dem som brukar företräda – är mycket starka förespråkare för att vi ska stärka underhållet och järnvägen i hela landet. Jag tycker att det är märkligt att de partier i som har varit verksamma inte har sett det här behovet. Det handlar ju om export, och det handlar om väldigt stora värden. Det handlar om jobb, och det handlar om en utbyggnad av ekonomin i hela landet – och då en utbyggnad av ekonomin som är mer miljövänlig.