prot · H40946 · 2016-12-14 00:00:00 — Det blir inga cykelbanor, ingen utbyggd biogas, ingen utbyggd fjärrvärme och så vidare. När jag har träffat människor i utvecklingsländer – de som här och drabbas av våra utsläpp – brukar de skicka med ett entydigt budskap: Ta ansvar för era utsläpp! Ni måste gå före och ställa om. Det är så vi har tänkt med denna budget. Vi ska investera här i för att ta ansvar för våra historiska utsläpp. När jag funderar över ert partinamn, , tänker jag mig att ni nog är präglade av en värdegrund – vad det nu kan vara. Jag fick för mig att man ska vårda skapelsen och ta ansvar för det liv man lever här och . Jag vill därför fråga om han tycker att man vårdar skapelsen och tar ansvar när man skär ned med på detta viktiga område. 155 (KD) replik: talar om att vårda och värna skapelsen. Ja, jag tycker att vår budget är en budget för att göra detta. Vi har en princip som innebär att man inte ska förstöra eller förbruka utan i stället förvalta jordens resurser. Detta ska vi fortsätta att göra. Det försöker få det till är att vi drar ned stora belopp. Men vad utgår han från? Jo, den budget som Socialdemokraterna och med stöd av har lagt fram. Det är utifrån denna budget som vi lägger fram en budget med lägre utgifter än vad de gör. Det stämmer alltså. När det däremot exempelvis gäller laddstolpar finns dessa under ett annat utgiftsområde. För oss handlar det om att se budgeten som en helhet. Om man bara utgår från detta utgiftsområde har självklart rätt. Vi har en helt annan ram och ligger därför lägre än ni på många områden. Men som jag sa förut handlar det också om att fokusera på resultatet, inte bara på hur mycket pengar vi spenderar. 156 (V) replik: Om vi talar om att vårda och värna tänker jag exempelvis på att sanera miljöförstörda områden. Innebär inte detta att vårda och värna den jord som vi alla delar, ? Vi skjuter till ganska mycket pengar där, medan vill dra ned hela på miljösanering. Finns dessa pengar under någon annan budgetpost? Jag har inte hittat dem när jag har tittat på de 27 olika utgiftsområdena. Om vi ska vårda och värna tänker jag på åtgärder för värdefull natur, som återfinns under 1:3 i utgiftsområdet. Vi ska se till att våra skyddade områden verkligen fortsätter att vara skyddade och sköts på ett bra sätt. Jag ser här att drar ned . Det handlar om en tredjedel inom detta viktiga område, som väl ändå ska vårdas och värnas. Finns detta någon annanstans i budgetbetänkandet? Jag har i varje fall inte hittat det. Allmän miljö- och naturvård Att vårda och värna kan innebära att man skyddar värdefull natur genom att exempelvis bilda fler naturreservat. Vi anslår , medan ni nästan halverar detta anslag och drar ned med nästan . Jag måste återigen få ställa frågan om det här verkligen är att vårda och värna skapelsen. Jag tycker inte det. Jag tycker att det ser ut som att ni ensidigt sänker skatter, och väldigt mycket för storföretag och redan välbärgade människor. Sedan finansierar ni detta med att dra ned med på miljön och klimatet. Är detta ansvarsfull politik, ? 157 (KD) replik: Detta med skatteväxling är intressant. Vi vill verkligen växla, medan regeringen inte skatteväxlar. Den vidtar visserligen åtgärder för miljön men sänker inte skatten på arbete, pensioner eller företagande. Detta är en viktig punkt att påpeka. Om ni menar allvar med skatteväxling måste ni också genomföra den. Jag fick en fråga om skyddad natur. Det finns många områden där olika länsstyrelser i landet har hyfsad kontroll på hur det ser ut. När man ställer frågor om de inte ska göra något åt det ena eller andra svarar de att de måste börja med det som är mest akut. Ett akut område gäller de svenska kusterna. Vi satsar pengar på detta eftersom det där finns potentiella miljöhot och många förlista fartyg på havets botten. Vi satsar extra för att kunna komma åt detta och sanera fartygen. Ofta vet man inte vem som är ägare till dem. Vi anslår alltså dessa pengar till det här. Det är bra att också regeringen har talat om att anvisa pengar hit eftersom Havs- och vattenmyndigheten har sagt att den vill titta på detta och genomföra en sanering. Även enskilda motioner har tagit upp detta. Så här kommer vi att fortsätta eftersom alla län har områden som på något sätt är kontaminerade. Man måste börja där risken är störst. Detta är alltså ett område som fortsättningsvis också är viktigt att jobba med. 158 (S): Regeringen, som består av socialdemokrater och miljöpartister och har stöd av , har bestämt sig för att leverera de åtgärder, investeringar och styrmedel som behövs för att klara av omställningen till hållbarhet. Det är ett hållbart samhällsbygge enligt svensk modell. Det är inte minst uppenbart på miljöbudgetens område, utgiftsområde 20, som vi debatterar här . Här förstärker regeringen budgeten jämfört med den tidigare borgerliga regeringens budget. Det är en historisk förstärkning. Och det är ingen slump att regeringen har valt att prioritera åtgärder för klimatet, för havsmiljön, för den biologiska mångfalden och för en giftfri miljö. Det är områden där insatser är särskilt viktiga och som berör flera av våra 16 miljömål. Allmän miljö- och naturvård kan man i debatten få för sig att det här är en tävlan om vem som lägger mest pengar. Jag vill återigen understryka att detta inte handlar om vem som lägger mest pengar. Vi tillhör en regering som anser att det behövs investeringar i form av pengar för att få till en bra omställning till hållbarhet. Men det handlar framför allt om att vi har miljötillstånd som behöver förbättras. klarade 2 av 16 miljökvalitetsmål. Det är samma två mål som vi klarar. Det har gjort att den här regeringen har insett att vi måste öka takten och ställa om politiken för att klara fler av de miljömål som vi har åtagit oss. Därför har regeringen föreslagit nya investeringar i klimatarbetet, fossilfria resor och förnybar energi på sammanlagt 12,9 miljarder för perioden –2020. Det är en historisk satsning som vi är stolta över och som kommer att visa omvärlden att fina ord också kan leda till handling. Det här är en slutsats som vi har dragit; om ska klara sitt eget klimatmål till 2020 vet vi att de åtgärder som fanns inte riktigt räcker hela vägen utan skulle göra att det saknades . Vi behöver göra mer på hemmaplan för att klara det glappet. Därför investerar den här regeringen i ett aktivt klimatarbete på hemmaplan och internationellt, för vi klarar av att göra både och. Det lokala klimatinvesteringsstöd som regeringen har infört, Klimatklivet, har varit en succé. Till och med har Klimatklivet beviljat 582 ansökningar som tillsammans beräknas ge årliga utsläppsminskningar om ca växthusgaser. Det motsvarar mer än 50 000 bensinbilar som kör ett varv runt jorden. Det här är klimatinvesteringar som handlar om laddstationer, fossilfria kollektivtrafiklösningar, bioenergiproduktion och mycket mer. Vi föreslår nu att det här stödet höjs från till 700 miljoner och att det förlängs till 2020. Regeringen förstärker satsningarna på den biologiska mångfalden med 1,1 miljarder jämfört med de borgerliga åren. Det betyder att värdefull natur kan köpas in för mer skydd, att fler naturskogar kan skyddas och att fler reservat kan inrättas. Bland annat har brandområdet i kunnat köpas in och göras till naturreservatet . Regeringen kommer också att föreslå att nationalparkerna i och Björnlandet utökas. När det nu blir fler naturreservat måste anslaget för skötsel hänga med. Den borgerliga regeringen lät anslaget vara oförändrat, vilket i praktiken innebär mindre skötsel. Regeringen har i stället höjt anslaget till skötsel av värdefull natur med . Den här sommaren har vi redan kunnat se hur jobb skapats runt om i landet för att ta hand om till exempel eftersatt underhåll av ledsystemen i fjällen, naturvårdsskötsel i reservat, information och fler broar på populära vandringsleder. Fler än 1 000 jobb skapades bara inom det här området. Anslaget för skydd av områden utökades med från och med årets budget. föreslår vi att anslaget förstärks med ytterligare och 30 miljoner . Även miljöövervakningen av havet ska öka. Kemikalieinspektionens arbete för en giftfri vardag förstärks ytterligare. Vi föreslår extra resurser för att klara det uppdrag som myndigheten har för att genomföra handlingsplanen för insatser för en giftfri vardag. Arbetet har fokus på åtgärder för att skydda barns och ungdomars hälsa. Fler, nya och tuffare regler och skatter planeras. Ett centrum för substitution av farliga ämnen i kemiska produkter diskuteras och planeras. Allmän miljö- och naturvård Regeringen har en mängd åtgärder för att klara de 16 miljömålen, för att förbättra miljötillståndet och för att ställa om till ett mer hållbart samhällsbygge. Det här är jag stolt över. Det här är solidaritet och rättvisa som bär jämlikhet och frihet. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 7 Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Punkt 1 (Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i ) 2. res. 1 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 79 M, 24 MP, 20 C, 19 V, 15 L, 15 KD För res.1: 44 SD Frånvarande: 9 S, 5 M, 4 SD, 1 MP, 2 C, 2 V, 4 L, 1 KD, 1 - Punkt 3 (Inriktning, innehåll och omfattning för bidrag) 2. res. 3 (SD) 3. res. 4 (V) 4. res. 5 (L) Förberedande votering 1: 19 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 44 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 79 M, 24 MP, 20 C 3: 44 SD Avstod: 19 V, 15 L, 15 KD Frånvarande: 9 S, 5 M, 4 SD, 1 MP, 2 C, 2 V, 4 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i Punkt 1 (Avslag på propositionen) 2. res. 1 (SD, V) 63 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 79 M, 24 MP, 20 C, 15 L, 15 KD För res.1: 44 SD, 19 V Frånvarande: 9 S, 5 M, 4 SD, 1 MP, 2 C, 2 V, 4 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SkU16 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas Kammaren biföll utskottets förslag. SkU17 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas Kammaren biföll utskottets förslag. SkU18 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om tvistlösningsmekanismer vid dubbelbeskattning i Europeiska unionen Kammaren biföll utskottets förslag. SkU19 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer Kammaren biföll utskottets förslag. § 8 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 2. res. 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. (C) och (L) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 24 MP, 1 C, 19 V, 1 L Avstod: 79 M, 19 C, 14 L, 15 KD Frånvarande: 9 S, 5 M, 5 SD, 1 MP, 2 C, 2 V, 4 L, 1 KD, 1 - § 9 (forts. från § 6) Allmän miljö- och naturvård (forts. MJU1) 159 (M) replik: Allmän miljö- och naturvård Jag får tacka för hennes anförande. Där säger hon att fina ord kan leda till handling, och det var väl exakt det som hände under alliansåren när vi kunde visa att det faktiskt går att kombinera tillväxt med minskade utsläpp inte bara i ord utan också i verkligheten. Sedan tycker jag att och , ja, regeringssidan över huvud taget, talar väldigt mycket om att det här skulle vara en historisk förstärkning. Därmed hemfaller man åt precis det som själv säger att hon inte gör, det vill säga att fokusera på hur mycket pengar man spenderar snarare än på vilka resultat man vill uppnå. Problemet kvarstår, nämligen att om man vräker på med skattehöjningar på över 40 miljarder för vanligt folk, som slår direkt mot jobb och tillväxt, är det självklart att man får mycket mer pengar att spendera. I nästa steg kommer det att slå hårt mot jobb och tillväxt och även mot miljön. Allmän miljö- och naturvård vill regeringen slå till med ännu ett par skattehöjningar som riktas direkt mot landsbygden. I båda fallen tänker jag på kilometerskatten och flygskatten. Flygskatten nämndes tidigare, och den har mycket begränsad klimatnytta. Internationella insatser är 150 gånger mer kostnadseffektiva, det vill säga de ger 150 gånger större klimatnytta än en flygskatt. Om det är så viktigt och bråttom att sänka klimatutsläppen, varför ägnar sig regeringspartierna åt den typen av dyr och ineffektiv symbolpolitik, till exempel flygskatten och Klimatklivet, som lyfter fram som ett föredöme, i stället för att lägga fram förslag som löser våra verkliga utmaningar i ? 160 (S) replik: Det kan vara på sin plats att påminna dem som lyssnar och följer debatten att det gäller att klara av att öka tillväxten som vi minskar våra inhemska utsläpp. Det var inte den borgerliga alliansregeringen som uppfann det fenomenet. Det klarade av redan under socialdemokraten regering. Det vi däremot kan konstatera är att när den borgerliga regeringen tillträdde 2006 klarade två av de 16 miljömålen. Det var samma två som man klarade i regeringsställning. Vi kan också konstatera att avstämningen 2015 av klimatpolitiken som den tidigare regeringen hade beställt, om det var tillräckligt med åtgärder för att nå det inhemskt satta klimatmålet till 2020, visar att de åtgärder som var på plats inte räcker för att nå målet. Vi måste klara av att ställa om vårt samhälle så att vi inte överstiger till 2020. Det saknas alltså för att klara det uppsatta målet för klimatpolitiken på hemmaplan för att minska våra utsläpp. Den nuvarande regeringen har valt att kombinera ekonomiska styrmedel med investeringar för att minska våra klimatutsläpp och förhoppningsvis klara ytterligare ett antal av våra miljömål. Mot det står politik. 161 (M) replik: Problemet med retoriken, , är att utsläppen nu ökar. Verkligheten talar emot det säger. ökar klimatutsläppen av minskning. Det fortsätter att vara ett problem, och det är ett svek mot miljön – för att uttrycka det i klartext – när man väljer att ägna sig åt kostsamma åtgärder som ger lite klimatnytta. Det är ett svek mot miljön. Det svar som regeringen måste ge är varför man ska välja att spendera mycket pengar på att göra lite när man kan välja att göra tvärtom, spendera lite mindre pengar men leverera desto mer resultat. nämnde i sitt anförande att Klimatklivet leder till utsläppsminskningar som motsvarar 50 000 bensinbilar. De förslag som vi har lagt fram är 50 gånger mer kostnadseffektivt. De skulle med motsvarande medel ge en utsläppsminskning som motsvarar 2 ½ miljon bensinbilar. Det måste väl ändå vara bättre, ? Ingen har sagt att vi inte ska göra någonting på hemmaplan. Om lyssnade när jag höll mitt inledningsanförande nämnde jag att det är transportsektorn som är den stora utmaningen i . Där har vi moderater förslag för hur fordonsskatten bör förändras och hur man bör få in mer biobränsle i drivmedlet. De är de enskilt viktigaste åtgärderna för att minska utsläppen på hemmaplan. 162 (S) replik: Allmän miljö- och naturvård Att spendera lite som ska ge mycket resultat har väl inte riktigt täckning för med tanke på att vi har självständiga myndigheter som följer upp hur vi i klarar våra åtaganden när det gäller våra 16 miljökvalitetsmål där klimatmålet är ett av dem. Två mål klarades när den borgerliga regeringen tillträdde. Det var Säker strålmiljö och Skyddande ozonskikt. Det var samma två mål som den borgerliga regeringen klarade vid makten. Att spendera lite och ge mycket resultat har inte riktigt täckning för. Om man har följt utsläppsstatistiken vet man att det inte är ovanligt att den fluktuerar lite olika år. Det fanns år under regeringstid som utsläppen också ökade. Detta i sig gör att vi borde vara överens om att anstränga oss ytterligare lite mer för att minska våra utsläpp – inte mindre, som gör i sitt alternativ. Den här regeringen har dragit denna slutsats, och därför gör man en stor insats för att klara klimat- och miljöpolitiken. Det handlar inte bara om klimatmålet utan också om andra miljömål. Det vore väl lämpligt att funderar över hur de ska utveckla sin politik. Vi är ändå överens om att behöver en långsiktig ambitiös klimatpolitik. I alla fall var våra partier överens om det i Miljömålsberedningen. 163 (L) replik: Det är väl bara att konstatera att och jag säkert är mycket överens om målen. Vi står helt bakom vad vi kom fram till i Miljömålsberedningen i fråga om klimatmålen. Den utgångspunkten har vi naturligtvis. Faktum kvarstår att under alliansregeringens , 2006–2014, minskade utsläppen av klimatgaser . Det var en trend som avstannade 2015. ökade andelen förnybar energi till , och antalet miljöbilar blev många fler. säger att två miljömål är uppfyllda. Har filosoferat över hur många mål som kommer att vara uppfyllda efter den här mandatperioden? Den frågan kan vi tänka vidare på. Sedan var det frågan om kostnadseffektivitet. Stora delar av budgeten handlar om skog. Även vi liberaler satsar mycket och prioriterar åtgärder för skog högt. Vi satsar 700 miljoner på åtgärder för värdefull natur och 740 miljoner på skydd av värdefull natur. Vi tycker att detta är ett viktigt område. framgår det att och tittar på hur kostnadseffektiviteten är för den nationella strategin för att skydda skog. Regeringen analyserar hur systemet för ersättningsmark kan utvecklas. Det är viktigt att se på vilka resultat som kommer fram i stället för att bara tala om anslagsnivåer. 164 (S) replik: Allmän miljö- och naturvård Regeringen tar på allvar ansvaret för att ta stora steg för att klara miljömålen. För att klara en del av miljömålen behöver vi bruka vår skog med större miljöhänsyn än , även om svenskt skogsbruk och svensk skogsnäring gör stora insatser. Det är jag den första att understryka. Men vi behöver göra ytterligare lite mer i brukandet av skogen, och vi behöver också skydda lite mer skog än tidigare för att klara en del av miljömålen. Det här är sådant som handlar om att också ta ansvar för någon sorts kontinuitet vad gäller det som en tidigare borgerlig regering och en riksdag under förra mandatperioden var överens om, nämligen att vi exempelvis skulle lösa våra åtaganden när det gäller Nagoyaprotokollet och konventionen om biologisk mångfald. var till och med överens om att vi inte ska nöja oss med att bara skydda enligt konventionen om biologisk mångfald utan att vi borde ha högre ambitioner än så och skydda . Om vi ska ta det här på allvar måste vi göra det möjligt att få ett sådant arbete till stånd runt om i vårt land. Det är det som en del av de här pengarna handlar om. Det tycker jag är ärligt och ansvarsfullt. Annars kommer vi med krav från nationell nivå som vi sedan inte understöder genom att ge resurser att klara en sådan omställning. 165 (L) replik: Jag påpekade att även vi från Liberalerna tycker att det här är en viktig fråga. Men frågan handlade egentligen om att det finns en risk att man fastnar i nuvarande system och höjer kostnadsnivån tills man når en nivå när detta är effektivt. De här två uppdragen tycker vi från Liberalernas sida är bra så länge man håller sig till den grundläggande principen att vi har två jämställda mål mellan produktion och miljö när det gäller skogsbruket. Ser inte att det inte bara handlar om att ha höga anslag utan om vilken metod man använder för att skydda skogen? Precis som säger görs det stora insatser, och här kan jag se att det finns stora möjligheter till en dialog. Man kan påpeka att dialogen med skogsbruket och skogsägarna kanske inte har varit den bästa i alla lägen. Jag kan också ha en viss kritik mot den forskning som har bedrivits om skogen. Man har fastnat i en brukningsmetod, och så har forskningen handlat om hur man utvecklar den, och kunskapen kring andra brukningsmetoder har då inte utvecklats. kvarstår: Vi fastnar i diskussionen om anslaget fast började med att säga att vi inte skulle fastna i den diskussionen. Jag skulle därför gärna höra lite mer kommentarer kring hur man kan utveckla skyddet i samklang med skogsbruket och inte öka kostnaderna på det sätt som görs i den här budgeten. 166 (S) replik: Jag är den första att understryka att vi ska vara rädda om den resurs som vi har i skogen. Rätt använd är skogen en del av vårt gröna guld. Den är också en resurs som nyttjas av många, inte bara av skogsbrukare och skogsnäring utan också av friluftsliv, naturturism och så vidare. Allmän miljö- och naturvård Att vi klarar av att hantera vår skog på ett ändamålsenligt sätt och i en god dialog med dem som är berörda är jag den första att understryka vikten av. Jag vill nog också hävda att jag tycker att ansvarig minister på det här området, , har haft det anslaget i arbetet i och omkring det nationella skogsprogrammet. Det har varit en mycket öppen och inkluderande process där många har fått komma till tals, och det arbetet fortsätter. Det tycker jag är viktigt. Det här är utmaningar som vi står inför där vi har mycket att vinna. Vi har ett behov av att bruka och vårda vår skog på ett bra sätt, för vi behöver dess produkter. Vi har också ett behov av att bruka och vårda skogen eftersom vi behöver dess tjänster för att klara av de klimatåtaganden och annat som vi har och inte minst för att bevara den biologiska mångfalden. är det här målkonflikter; det ska vi inte sticka under stol med. klarar man inte av att göra alla nöjda, helt enkelt. Jag tillhör ett parti och en regering som säger att vi ska klara både och. Vi ska klara skogsnäring och skogsbruk och fortsätta att utveckla nya och spännande produkter, och vi ska klara våra miljömål om levande skogar, biologisk mångfald och klimatmål. Det ställer höga krav på oss. Jag tror, till skillnad från samtliga borgerliga partier, att det behövs en del pengar som smörjmedel för att vi ska få det här att fungera, och det levererar den här regeringen. 167 (KD) replik: Jag lyssnade på huvudanförande och noterade samma sak som gjorde, nämligen markeringen att vi inte ska fastna i att diskutera anslag. Sedan blev det ändå mycket om det i anförandet. Jag tycker att det är intressant med en reflektion. Vi var flera representanter för olika partier som talade om grön skatteväxling för jobb, miljö, företagande, pensioner och så vidare, men använde inte uttrycket skatteväxling. Jag undrar om det är uttryck för någonting speciellt. När ni har talat om skatteväxling har det handlat mycket om att höja skatten – alltså inte växla om utan om att höja skatten på arbete och självklart satsa på miljön. Ni höjer skatten på arbete i stället för att dra ned den. Det leder inte rätt, menar jag, för vi vet att det handlar om arbetade timmar. Om vi tappar dem ligger vi dåligt till när det gäller att klara av välfärden. Min fråga är: Varför tycker ni inte om skatteväxling? 168 (S) replik: Jag tror att jag får försöka förklara igen. Jag har försökt göra det i några replikskiften och i mitt huvudanförande. Det är andra partier i den här kammaren och i den här debatten, företrädesvis partier som själva gör stora nedskärningar på miljöbudgeten – och i spåren av det kommer människor att sägas upp som får möjlighet att jobba med ett aktivt miljöarbete i – som har försökt göra gällande att den regering som jag företräder bara satsar pengar för pengasatsandets skull. Jag har försökt beskriva att vi inte satsar pengar bara för pengasatsandets skull i en tävlan om vem som satsar mest pengar, utan vi lägger faktiskt in de här pengarna för att vi ser att de behövs eftersom vi har problem i vår miljö.