prot · H30993 · 2016-04-15 00:00:00 — har frågat klimat- och miljöministern hur hon avser att agera på EU-nivå för att förhindra att förbjudna bekämpningsmedel används inom EU och om hon kommer att agera nationellt för att förbättra informationsutbytet mellan relevanta myndigheter. har vidare frågat hur ministern kommer att agera för att svenska konsumenter inte ska behöva köpa frukt och grönsaker som innehåller farliga bekämpningsmedel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Bakgrunden till frågor är uppgifter i massmedierna om att i sina stickprovskontroller av frukt och grönsaker från andra EU-länder hittat växtskyddsmedel som inte är godkända för användning i EU. Frågan om säkra livsmedel är viktig för både regeringen och myndigheterna. För att skydda konsumenterna har vi tillsammans på EU-nivå fastställt gränsvärden för vilka resthalter av växtskyddsmedel som får förekomma i livsmedel. Gränsvärdena sätts på så låg nivå som möjligt och efter noggranna vetenskapliga utvärderingar. Dessutom används säkerhetsmarginaler för att ytterligare öka konsumenternas säkerhet. När den offentliga livsmedelskontrollen hittar halter som överskrider gränsvärdet får produkterna inte säljas. Produktionslandets myndigheter meddelas också. Det företag som sålt partierna måste sedan visa upp felfria leveranser för att få sälja sina produkter igen. Upptäcks halter som kan medföra akuta hälsorisker för konsumenterna kräver att varorna ska dras tillbaka från marknaden. Dessutom skickas ett varningsmeddelande till övriga EU-länder. Vid sådana överskridanden agerar aktivt i . EU:s medlemsstater är alla skyldiga att se till att endast godkända växtskyddsmedel används i produktionen i det egna landet. De ska också beivra olaglig användning. I ligger tillsynsansvaret för dessa frågor på kommunerna och länsstyrelserna. System för att förhindra att livsmedel som innehåller mätbara halter av förbjudna växtskyddsmedel i EU finns alltså på plats. De halter i europeiska produkter som de aktuella uppgifterna i medierna baseras på är mycket låga, i många fall så pass låga att de befinner sig på gränsen för vad som kan mängdbestämmas. Halterna innebär enligt bedömning inte någon hälsorisk för konsumenterna. När nyheten presenterades framställdes det som att resterna av växtskyddsmedel i livsmedel var ett resultat av icke-godkänd användning i EU. Vid närmare granskning har det visat sig att merparten av fynden har andra orsaker. Det gäller bland annat rester av växtskyddsmedel som var godkända för användning när proven togs men som är godkända, prover från frukt och grönt producerat utanför EU, eller miljöföroreningar. Om växtskyddsmedel används olagligt inom EU är det oacceptabelt. Det är viktigt att uppgifter som presenteras är korrekta och inte i onödan skapar oro. De berörda myndigheterna, och Kemikalieinspektionen, samarbetar när det gäller frågor om godkännanden av växtskyddsmedel och gränsvärden för växtskyddsmedel. Regeringen bedömer inte att det finns skäl att se över formerna för det samarbete myndigheterna har vad gäller att skydda konsumenter för risker med växtskyddsmedel. 11 (L): Det finns egentligen en koppling till den förra frågan, för även om det nu handlar om bekämpningsmedel är det ju också en fråga om konkurrenskraft. Jag tackar för svaret. Jag har inga synpunkter på att det är landsbygdsministern som svarar i stället för klimat- och miljöministern, utan det accepterar jag naturligtvis. Men tyvärr tycker jag inte att svaret är riktigt klargörande utifrån min frågeställning. Naturligtvis håller jag med om det som ministern säger i sitt svar, att gränsvärdena ska sättas lågt så att det innebär minimal risk för vår hälsa, och att det är viktigt att överträdelser av gränsvärdena får konsekvenser. Landsbygdsministern framhåller också i sitt svar att de halter av bekämpningsmedel som har hittats i europeiska produktioner, och som de facto är förbjudna inom EU, är väldigt låga och inte innebär några sannolika hälsorisker. Visst, det kan säkert vara så. Men det är egentligen inte det som frågan handlar om. Jag kan hålla med om att man naturligtvis inte ska skapa onödig oro i samhället kring detta. Men det borde ju inte finnas några rester av de här bekämpningsmedlen där över huvud taget. Att överskrida gränsvärden är en sak och rester av förbjudna ämnen en annan sak. Om man i använder ämnen som är förbjudna kan det i förlängningen kopplas till konkurrenskraft. Det finns en tydlig orsak till att de är förbjudna i EU. Det handlar då inte minst om hormonstörande ämnen. Forskningen visar att det är olika från fall till fall hur farliga halterna är. Det beror på vem och i vilket skede av livet man får i sig dem och så vidare. Jag tycker nog att vi skulle kunna vara överens om att vårt kontrollsystem borde optimeras och att det borde finnas rutiner mellan våra myndigheter så att all kunskap utnyttjas fullt ut. Om vid sina stickkontroller hittar rester av ämnen i frukt och grönt som är förbjudna inom EU, och dessa produkter de facto är odlade inom EU, ska man automatiskt larma om detta och inte bara fokusera på gränsvärdet i sig. I och med att det är förbjudet bör det slås larm helt oberoende av om halterna ligger över eller under gränsvärdet. Min fråga kvarstår till ministern om han tycker att vi verkligen utnyttjar våra resurser och kunskaper på ett optimalt sätt för att förhindra att det finns rester av växtskyddsmedel i frukt och grönt i som inte borde finnas där. 12 Statsrådet (S): Trots att vi har regelverk och kontrollsystem på plats för att trygga människors hälsa och säkra livsmedel är det givetvis naivt att tro att det aldrig skulle ske några överträdelser. Det är därför vi har de här kontrollfunktionerna. I det fall som uppmärksammats i medierna visade det sig att det fanns andra troliga förklaringar till att hittade växtskyddsmedel som inte är godkända i EU. Jag kan försäkra om att agerar tydligt på flera plan, och vi har god kontroll och goda rutiner för att följa upp detta. Jag har fullt förtroende för hur myndigheten jobbar med dessa kontroller för att kunna larma inte bara svenska konsumenter utan andra länder när det uppstår fall som kräver det. 13 (L): I enskilda fall går det säkert att hitta förklaringar så att man kan lägga dessa åt sidan. Förtroendet för myndigheterna var för sig har jag nog inte så många synpunkter på. Men precis som ministern sa är det naivt att tro att det inte finns överträdelser. Det är egentligen det som min frågeställning handlar om. I Ekots radiointervju var det uppenbart att fokus ligger på gränsvärden. Det är bra, men det skulle vara ännu bättre om man rutinmässigt registrerade rester av ämnen som inte borde finnas i dessa livsmedel över huvud taget. Den kunskapen skulle man sedan kunna föra vidare på ett bra sätt, inte minst till de länder som berörs. Kemikalieinspektionen framför i samma intervju att kontroller är ett mycket bra sätt att upptäcka felanvändning av bekämpningsmedel och ta vara på den kunskapen. Kemikalieinspektionen har tillgång till och använder den EU-databas som innehåller alla dessa ämnen. Men det gör uppenbarligen inte vid sina rutinkontroller. Det är positivt att det generellt är betydligt mindre rester av bekämpningsmedel i svenskproducerade livsmedel jämfört med EU-snittet. Det är ännu ett svenskt mervärde som vi givetvis ska ta vara på i marknadsföringen. Jag är inte riktigt nöjd med ministerns svar. Jag uppmanar ministern att agera för att optimera informationsutbytet mellan de relevanta myndigheterna så att all kunskap tas till vara. Informationsutbyte gäller både nationellt och på EU-nivå. Konkurrens på lika villkor togs upp i den tidigare debatten, och det ska vara nolltolerans mot bekämpningsmedel som över huvud taget inte ska användas inom EU. Att man använder dessa beror ju till stor del på att det gör fördelar i produktionen. 14 Statsrådet (S): Regeringen kommer tillsammans med aktuella myndigheter att fortsätta att agera för att ständigt förbättra och utveckla livsmedelssäkerheten och för att vi ska ha en ansvarsfull kemikalieanvändning. Att det förekommer uppmätbara halter av växtskyddsmedel i livsmedel är inte lika med att det finns en risk för människor och miljö. Teknikutvecklingen har gjort det möjligt att upptäcka mycket låga halter av växtskyddsmedel som inte har den konsekvensen. Vi ska inte se det som ett hot utan som en tillgång att vi har en mycket bra teknik för att upptäcka också väldigt låga halter. Gränsvärdena förändras också genom den teknik som finns för att upptäcka aktuella kemikalier. Lägstanivån sänks kontinuerligt i samband med att tekniken utvecklas. Jag har stort förtroende för den myndighet som hanterar dessa frågor. Man gör det på ett mycket ansvarsfullt och långsiktigt sätt. Man har också ambitionen att förbättra detta i samarbete med andra myndigheter. 15 (L): Jag tackar för diskussionen. Vi är nog i grunden överens om att vi ska ha kontroller som fungerar och att det inte ska finnas rester av bekämpningsmedel i frukt och grönt som inte borde vara där. Att jag lyfte upp frågan beror inte så mycket på gränsvärdena. Precis som ministern säger är det viktigt att vi följer forskningen så att gränsvärdena justeras och sänks om farligheten ökar. Det gäller inte minst det jag lyfte upp tidigare om hormonstörande ämnen. Här visar forskningen att det är svårt att bestämma vilken halt som är farlig eller ofarlig för enskilda individer. Det är en av huvudinriktningarna. Jag har stort förtroende för att hittar de produkter där gränsvärdena överstigs, och det ska vi, precis som ministern sa, inte se som ett hot utan som en tillgång. Något jag nu har upprepat och som ministern berörde i sitt svar men inte klargjorde om han tänker agera i eller inte gäller att man inte utnyttjar den kunskap som finns och samverkar på ett optimalt sätt. Men jag hoppas att signalen är att arbetet fortsätter så att detta kan utvecklas på ett bra sätt. 16 Statsrådet (S): Det är viktigt att vi har växtskyddsmedel för att kunna ha ett livskraftigt jordbruk. Men vi måste kunna producera livsmedel av hög kvalitet utan att äventyra människors hälsa eller miljön. Jag tror att och jag är överens om att säkra livsmedel måste stå i fokus. Jag kan garantera att , som ansvarar för dessa frågor, utvecklar sin teknik, följer forskningen och samarbetar med andra som jobbar inom detta område för att förbättra sig. Jag tackar för en bra och viktig debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 3 Svar på interpellation 2015/16:524 om ökad konkurrenskraft genom livsmedelsstrategin 17 Statsrådet (S): om jag delar hans redovisade bedömning att förslag bör genomföras och vilka åtgärder jag i sådant fall avser att vidta om jag delar hans redovisade bedömning att alltför kostnadskrävande svenska regler faktiskt kan vara kontraproduktiva och att den nya marknadskonkurrensen nödvändiggör en översyn av regelverk samt vilka åtgärder jag i sådant fall avser att vidta i vilken riktning, och hur högt, mitt mål för den svenska matproduktionen är om jag och regeringen delar hans redovisade bedömning när det gäller vikten av att sätta upp mål för att öka andelen närodlad mat från och hur detta bör avspeglas i livsmedelsstrategin. Regeringen kommer att lägga fram en proposition om en livsmedelsstrategi till . Livsmedelsstrategin syftar till att öka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan och därigenom bidra till att stärka tillväxten på landsbygden. Som svar på fyra frågor vill jag framföra följande: slutbetänkande är ett av de underlag som jag använder vid framtagandet av livsmedelsstrategin. Vilka åtgärdsförslag som ska ingå i livsmedelsstrategin är dock för tidigt att säga. Regeringen har dock, med som grund, redan agerat för att stärka konkurrensvillkoren för svenska företag. I utredningen anges att skatt på diesel är den mest betungande produktionsmedelsskatten för jordbrukssektorn i . För att stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket ökade regeringen därför dieselskattereduktionen från per liter till per liter . Denna höjning innebär att regeringen investerar i jord- och skogsbruket. EU-samarbetet innebär möjligheter och utmaningar för svenska bönder. Svenska företag har tillgång till en större marknad som de utsätts för ökad konkurrens. På de områden där EU har möjlighet att besluta om minimilagstiftning värnar regeringen medlemsstaternas rätt att besluta om högre nationella krav där så anses befogat, exempelvis gällande arbetsrätt, arbetsmiljö, miljö- och djurskydd. är det viktigt för regeringen att eventuella särkrav är noggrant motiverade. Regelverk ska vara smart utformade så att målet med regelverken nås till lägsta möjliga kostnad. Inom EU driver på för att alla medlemsstater ska efterleva de regelverk som finns gällande djurskyddslagstiftningen och att ambitionerna i djurskyddslagstiftningen på EU-nivå ska höjas. Mål för arbetet med en livsmedelsstrategi är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de relevanta nationella miljömålen nås. Kopplingen mellan en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion och försörjningsberedskap är en aspekt i arbetet med livsmedelsstrategin. Regeringen avser att återkomma kring utformningen av mål inom ramen för livsmedelsstrategin när propositionen läggs på bord. Ett av målen i regeringens kommande livsmedelsstrategi är att öka andelen ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel. Regeringen vill öka möjligheterna för den offentliga sektorn att upphandla inte bara ekologiska utan även närproducerade livsmedel, så länge det inte strider mot de upphandlingsrättsliga principerna. Att ställa krav på närodlad mat är dock inte förenligt med EU-direktivet om offentlig upphandling. Kraven vid upphandling får inte vara diskriminerande mot andra EU-länder, till exempel att sätta krav på enbart svenska livsmedel. 18 (C): Jag tänkte även i detta samtal oss emellan, herr landsbygdsminister, vara lite öppen och personlig. Landsbygdsministerns svar är allmänna och till mycket lite förpliktande. De inger oro för vad regeringens livsmedelsstrategi kommer att innehålla eller inte, men det får vi se då. Bara det faktum att med sin extrema ekoprofil i regeringen påverkar inriktningen signalerar fara och alarm, ännu strängare regler, högre skatter och extremt fokus på främst 6–av dagens svenska matproduktion men inget fokus på den helt dominerande vanliga miljövänliga produktionen. Jag hoppas att jag har fel. Deras inflytande visar sig också i att ständigt upprepar att inga svenska miljö- och djurskyddsregler ska förenklas eller anpassas i EU-riktning och ersättas av ett ökat branschansvar, som när det gäller skogen. I stället ska även fyrkantiga regler behållas, och målen för andelen eko ska vara kvar och höjas. Jordbruket står vid ett avgörande vägskäl. Målet måste vara kraftsamling för att bryta den nedgång vi har haft och få en kraftig tillväxt. Då måste tydliga mål uppsättas för hur hela jordbruket ska växa, inte bara en liten del. Jag inser att statsrådet i en interpellationsdebatt inte kan gå djupare in på många frågor. Mitt syfte med dessa tre interpellationer är främst att ge mitt inspel i arbetet med den mycket viktiga svenska livsmedelsstrategin. Jag hoppas att statsrådet med medarbetare begrundar även mina analyser och förslag, som bygger mycket på vad jordbruksnäringen själv, främst LRF, mycket genomtänkt och tydligt för fram samt självfallet även på vad vi i diskuterar. Jag är inte talesperson för ; det sköter och på ett förtjänstfullt sätt. Men jag är engagerad efter mer än tre decenniers arbete i LRF och , och jag inser det mycket stora allvaret för det svenska jordbruket och . Det är bra att regeringen liksom vill arbeta fram en livsmedelsstrategi för . Jag kan ge statsrådet rätt i att detta borde ha skett under den förra mandatperioden, men tyvärr förhindrades det genom att ett större parti ansåg att strategin borde utformas för hela EU av EU:s länder gemensamt. Det är en fullständigt obegriplig ståndpunkt. Jag kan bekänna att min värsta stund under min riksdagstid var när samma krafter drev fram en chockhöjning av dieselskatten för jordbruket med , vilket hela tyvärr ställde sig bakom. Och jag röstade för – min värsta stund. Avsikten var att stimulera övergången till förnybara drivmedel i traktorerna, där kanske 1–drivs med biogas eller rapsolja . Trots skatten står utvecklingen stilla. Skatten bidrar i stället till att jordbrukets konkurrenskraft försämras när av jordbrukets nettointäkt går till en EU-unikt hög drivmedelsskatt. Ett jordbruk utan traktorer och matproduktion ger varken skatteintäkter eller livsmedelsindustrier, och därför måste enligt min mening dieselskatten anpassas nedåt. Det tillför alla bönder pengar, och det är det enda sättet att minska jordbrukets kostnader med en halv miljard eller mer utan att EU kan säga flaska. hävdar lite provocerande att regeringen investerar i jordbruket, när den först har höjt dieselskatten med . Det är en rätt billig advokatyr. 19 (L): är vi inne på den intressanta diskussionen om livsmedelsstrategin igen. Liberalerna har länge tyckt att det är en bra idé med en sådan strategi. Det bygger på att vi ser att det finns stor potential att producera mat, utveckla nya produkter och utnyttja de mervärden vi har i för att kunna skapa lönsamma företag på landsbygden. Både Liberalerna och den övriga Alliansen har därför velat vara med och bidra konstruktivt till arbetet, för finns en stor majoritet i för att få fram en livsmedelsstrategi. Jag vet inte om det är rätt tillfälle, men jag vill ändå lyfta upp frågan hur arbetet bedrivs framåt. Det känns lite frustrerande, och man har en känsla av att hela diskussionen om livsmedelsstrategin har hamnat i långbänk. Vi har haft olika dagsnoteringar om när propositionen skulle komma. Enligt svaret skulle den komma , men det är kanske en sanning med viss modifikation. har vi fått besked om att det snarare rör sig om . Kanske ministern har tillfälle att utveckla när vi kan förvänta oss att det de facto händer? Livsmedelsstrategin kan innehålla mycket, och jag pratade om de svenska mervärdena. Men Liberalernas främsta utgångspunkter är konkurrenskraften och konsumentperspektivet. Det är inte bra att det nu finns en frustration bland alla aktörer som berörs av detta över att det drar ut . De börjar misstro politiken och vår förmåga att samla oss kring detta. Jag tycker att mycket av ansvaret ligger hos regeringen, som bör föra frågan framåt på ett mer effektivt sätt än vad som är fallet. 20 (M): Arbetet med livsmedelsstrategin är viktigt, och det är bra att det blir en strategi. Det långsiktiga arbetet är viktigt. Jag tror att en del av det arbete som den förra regeringen satte igång, om än inte just i strategiform, kan fångas upp väl i ett sådant långsiktigt arbete. Det vill jag gärna börja med att säga. Jag hör mycket från människor som är involverade i detta eller som har fått ge inspel till livsmedelsstrategin på olika sätt, och det finns en betydande oro för vad den ska leda till. Ett problem i sammanhanget tror jag är att regeringen inte riktigt vet vad den vill, och då blir det så att man sätter igång en massa processer. Man vill omfamna väldigt mycket och fånga in alla möjliga aspekter eftersom man själv inte är klar över vilka avgränsningar man har tänkt göra. Detta skapar osäkerhet om vad fokus kommer att vara i strategin. Jag tror att det är oerhört viktigt att behålla tydligt fokus på just frågor som konkurrenskraft, möjligheterna till ökad produktion och ökad export, fokus på forskning och så vidare. Där någonstans tror jag att fokus behöver vara. Men det kommer signaler om att det är mycket annat som också ska anses vara viktigt, och ibland kan positionerna vara svårförenliga. Jag hoppas bara att regeringen landar i rimliga avvägningar i slutändan. Det långsiktiga arbetet är som sagt viktigt, men det innebär inte att det kortsiktiga arbetet inte är viktigt också. Det finns konkreta problem som är av akut karaktär. Vi berörde några av dem i den tidigare debatten. Svenska myndigheter agerar på ett sätt som inte något annat EU-land gör och förbjuder växtskyddsmedel, vilket riskerar att slå ut betydande delar av svensk odling. Det är ett jättestort problem, och det löses tyvärr inte i en livsmedelsstrategi. Om än detta arbete må vara viktigt löses inte de konkreta och akuta problemen med denna strategi. Jag vill än en gång fråga landsbygdsministern vad han är beredd att göra i det konkreta fallet med Kemikalieinspektionen och de svenska odlingarna som riskerar att slås ut. I sammanhanget vill jag poängtera att presenterade sitt slutbetänkande för . Där finns åtskilliga förslag som man hade kunnat gå vidare med och genomföra utan att vänta på att det stora livsmedelsstrategiarbetet skulle bli klart. Problemet är att detta riskerar att lite grann dras i långbänk. Livsmedelsstrategin var från början utlovad att komma . Vi fick ett datum och ett , och är det juni som gäller. Vi är framme vid att detta kommer att kunna behandlas . Det viktiga är såklart att strategin blir bra, men de akuta problemen borde man ha kunnat lösa parallellt . Jag vill gärna kommentera dieselskatten, som har varit uppe i ett par vändor. Regeringen och landsbygdsministern slår sig för bröstet för att man har ökat dieselskattsreduktionen, men ministern glömmer att berätta att man höjde dieselskatten högst betydligt. Nettoeffekten för svenska bönder av reduktionen är alltså i princip noll. Man kanske inte ska vara fullt så stursk. Vi var emot höjningen av dieselskatten som vi föreslog en reduktion på , vilket skulle motsvara per liter. Det skulle vara en reell förbättring för bönderna. Jag tycker att landsbygdsministern kan tona ned retoriken lite grann. Regeringen har inte gjort någon stor satsning här, utan man har höjt skatten och sedan gett en kompensation med andra handen. Summan blir noll. 21 Statsrådet (S): Låt oss börja med att reda ut det här med dieselskatten. Den kraftigaste höjning som gjordes gjorde alliansregeringen två gånger. Det var mer än dubbelt så mycket som den här regeringen höjde dieselskatten med. Alliansregeringen försämrade också dieselskattereduktionen med och . Den här regeringen förbättrade dieselskattereduktionen med 1,70. hänvisar till och säger att man borde ha gjort någonting. Det står i just om dieselskattereduktionen, och detta har vi börjat göra. Det står också om arbetsgivaravgifter i utredningen. Ett förslag är nu ute på remiss om en reduktion på arbetsgivaravgiften när man anställer . Det finns med där. Det finns också en del andra frågor som vi håller på att jobba med i . Den ligger som grund för den livsmedelsstrategi som vi jobbar med. säger att vi behöver kraftig tillväxt i . Vi har kraftig tillväxt i – plus i bnp. Vi ökar exporten . Det är länge sedan vi ökade exporten så kraftigt i . Vi har 80 000 fler jobb , under 7 procents arbetslöshet och en ungdomsarbetslöshet som minskar. Det sker en kraftig tillväxt i , och det är också en tillväxt på livsmedelssidan, där exporten ökar. Vi stimulerar livsmedelsexporten och ger 10 miljoner mer till och för att jobba med exportgodkännande. Det handlar om främjandeinsatser, inte minst i , där vi har satt en livsmedelsattaché på plats i . Vi har fått ett avtal om nyexport av livsmedel till , och . Det händer en massa saker, men vi har ännu en alldeles för liten produktion av livsmedel i det här landet. Det är oroande att vi är så beroende av andra länder med tanke på naturkatastrofer som kan slå ut stora skördar. Inte minst med tanke på befolkningsutvecklingen är det oroande att vi har så låg produktion i . Befolkningen på jordklotet ökade i går med 240 000 människor. Ungefär lika många till blir vi . I spränger vi själva snart tiomiljonersgränsen. Det är klart att vi måste ha en inhemsk produktion av livsmedel. Vi kan inte bara hämta käket där utifrån, där det kanske behövs bättre. Livsmedel är någonting som vi inte kan välja bort.