prot · H309114 · 2016-06-07 00:00:00 — Det här är en del i det, men jag vill framhålla att det är viktigt att vi får system för kontrollprogrammen som är rättssäkra och som också håller långsiktigt. 30 (SD): Som jag sa tidigare kan vi konstatera att vi har ett gott djurskydd och en bra djurskyddslagstiftning i . Men lagstiftning är sådant som måste ses över så att man följer samhällsutvecklingen och inte hindrar nya innovationer. God efterlevnad av lagstiftningen är beroende av att vi som lagstiftare är lyhörda för näringens behov. Lagstiftningen är inte heller den enda faktorn bakom ett gott djurskydd. För att djuren ska ha det bra i verkligheten krävs framför allt skickliga lantbrukare. Lagstiftningen må sätta ramarna, och djurskyddskontrollerna må kontrollera efterlevnaden. Men till syvende och sist är det bönderna som – , och – har det fulla ansvaret för djurens välfärd. Det är någonting som det aldrig går att komma ifrån. Därför är det extra viktigt att myndigheterna inte bara använder lagstiftningen utan också arbetar mer med till exempel rådgivning, information och utveckling i samklang med näringen. Ministern nämner i sitt svar att man måste rättsligt fastställa villkoren för djuromsorgsprogrammen. De måste vara långsiktiga och i linje med djurskyddslagstiftningen. Det förstår jag mycket väl, och jag tror att det är otroligt viktigt i det här läget. Men det är inte den delen frågan handlar om. Frågan jag ställer i interpellationen är när vi kan få se den färdiga djurlagstiftningen och när vi kan få se djuromsorgsprogrammen igång. Det är den delen jag helt enkelt ber ministern att se över om han har möjlighet att skynda på. De stora utmaningarna för ett livskraftigt och konkurrenskraftigt jordbruk i är att utveckla nya arbetssätt för att utveckla lönsamheten och kvaliteten inom svensk djurproduktion. Ett antal branscher har tagit fram gemensamma handlingsplaner för att utveckla lantbruksföretag inom gris, mjölk, nöt och lamm. Där har aktörerna åtagit sig att vidta konkreta åtgärder för att utveckla företagen och marknaden. Här kan man återigen fråga sig varför regeringen inte drar sitt lass. Om problemet är att det krävs att djurskyddslagstiftningen skyndas på för att man ska kunna få igenom djuromsorgsprogrammen, varför skyndar man i så fall inte på den delen? Vi i ställer oss i övrigt positiva till översynen av djurskyddslagstiftningen eftersom den nuvarande är mer än och behöver uppdateras och anpassas till den verklighet vi lever i. Men jag har ställt fler frågor här. Kan vi förvänta oss en djurskyddsproposition , och hur mycket längre fram kommer vi i så fall att vara innan vi över huvud taget kan diskutera djuromsorgsprogrammen här igen? 31 Statsrådet (S): Kontrollprogrammen främjar både hög djurvälfärd och konkurrenskraft för bönderna. De förslag som skickats ut har som jag nämnde fått oerhört många remissvar. Det är viktigt att vi analyserar de remissvaren och tar dem på allvar och att vi skapar ett rättssäkert system som håller – inte bara för de program vi har igång utan också för framtida program. Det finns ju andra branscher som har visionen att komma med den typen av program. Det här är en del i att stärka konkurrenskraften och även bibehålla god djurhälsa. Men det finns många andra verktyg för att uppnå detta. Ett sådant verktyg är livsmedelsstrategin. Den handlar också om att öka vår produktion av livsmedel totalt sett i landet. Den handlar om hela landet, och den handlar om jobb i hela landet. Vi vet alla att livsmedelsproduktion är landsbygdsnära. Frågan är bara på vilken landsbygd livsmedlen ska produceras . Mitt svar på den frågan är på svensk landsbygd. Då är livsmedelsstrategin en viktig del i det hela. Det gäller att också förankra den på ett bra sätt. Därför tar det tid att ta fram den. Vår ambition är att lägga fram en proposition , både när det gäller livsmedelsstrategin och när det gäller djurskydd. kommer den att läggas på bord. Det ska vara långsiktigt hållbart och väl förankrat. Jag tror inte på att man antar den här typen av propositioner med en knapp majoritet, utan jag har ambitionen att få till stånd en bred överenskommelse om detta i , så att det håller . Sedan kommer regeringen att komplettera livsmedelsstrategin med en handlingsplan som kommer att revideras. Jag hoppas att också alla företag inom livsmedelskedjan, från primärproduktion till industri- och exportföretag och andra aktörer, kan samlas kring detta och också bidra till olika handlingsplaner. Jag tror på långsiktighet och gemensamma, breda beslut. 32 (SD): Vi i vill verkligen vara med på detta. Vi anser också att det är viktigt att vi faktiskt har en bred majoritet just för en långsiktig livsmedels- och djurskyddspolitik. Det är glädjande att ministern just lyfter fram svensk landsbygd och att det är här vi ska producera. Då är det också viktigt att vi faktiskt kommer någon vart. Ministern har kanske tröttnat på att man frågar när livsmedelsstrategin och djurskyddslagstiftningen kommer, men det är klart att vi som politiker blir fundersamma när det drar ut mer och mer utan att vi får någon insyn i processen, vilket jag tror att det hade varit en fördel om vi hade kunnat få. En god djuromsorg uppnås i de flesta fall för att lantbrukaren eftersträvar att djuren ska växa och må bra. Det är bevisat att en god djurhälsa och god tillväxt och produktion hänger intimt samman. Från ser vi positivt på en mer målstyrd djurskyddslagstiftning, där djurens hälsa är i fokus och som är anpassad till en modern animalieproduktion utifrån dess behov och dagens situation. Vi stöder också till exempel införandet av en förenklad läkemedelsanvändning för mjölkproduktionen, och vi vill också se över hur vi kan minska byråkratin utan att göra avkall på våra höga miljö- och djurskyddsambitioner. En förutsättning för ett varierande kulturlandskap och mycket av vår biologiska mångfald är ett livskraftigt jordbruk. Öppna och levande landskap kan inte lagstiftas fram; de finns bara om det är lönsamt att bedriva jordbruk och hålla djur. En minskad jordbruksproduktion innebär per automatik ökad import från länder med lägre ambitioner på miljö- och jordbruksområdet. Det kan inte vara bra för vare sig djur eller natur. Härmed tackar jag för debatten. 33 Statsrådet (S): Jag skulle också vilja lyfta denna fråga till ett EU-perspektiv. Vi har ju en gemensam jordbrukspolitik inom EU, och vi har också ett gemensamt handelsområde. Det är viktigt att frågorna om djurskydd drivs också på den nivån. presenterades en stor undersökning, en så kallad eurobarometer, om hur Europamedborgare ser på djurskydd. Djurskyddet i är en fråga som ligger väldigt varmt om hjärtat hos många. Det visade undersökningen. Därför är det viktigt att våra regelverk drivs också på den nivån och att man höjer nivån på djurskyddet i , där man i många sammanhang inte har samma regelverk som . Vi har en gemensam grund, men vi har i ett betydligt tuffare djurskydd. Bland annat jobbar jag tillsammans med , och om de här frågorna. Vi har ett förslag om en gemensam djurskyddsplattform, som innebär att man ska kunna utveckla djurskyddet i hela . Det handlar också om att utbyta erfarenheter med varandra. Kommissionen ser väldigt positivt på detta och har också lovat att man ska jobba fram en gemensam djurskyddsplattform. Det är viktigt att vi i de här sammanhangen också lyfter fram de mervärden som det ger att vi har ett gott djurskydd. Kontrollprogrammen är en del i att säkerställa detta. Vi får inte riskera att kontrollprogrammen på något sätt döms ut för att de inte håller rättsligt, för kontrollprogrammen driver fram att vi får en bra produktion med hög kvalitet på våra jordbruksprodukter. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2015/16:675 om det svenska regelverket – ett hot mot jobben i 34 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att det svenska lantbruket inte drabbas hårdare jämfört med kollegorna i övriga EU-länder. Jag vill börja med att konstatera att det är som också skriver i sin interpellation, att lagstiftningen om växtskyddsmedel är EU-harmoniserad genom förordning 1107/2009 om utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel. Förordningen är direkt tillämplig i liksom i övriga medlemsstater i unionen. Syftet med förordningen som helhet är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och förbättra jordbruksproduktionen. Kemikalieinspektionen ansvarar för prövningen, som sker efter ansökan av den som vill sälja en produkt på marknaden i . Besluten kan överklagas till domstol. Det är inte min uppgift att uttala mig om Kemikalieinspektionens tillämpning av regelverket i enskilda ärenden. Det är heller inte min eller regeringens uppgift att ge instruktioner eller uppdrag till myndigheten om tillämpningen av EU:s rättsakter. skulle ha lagt fram en rapport om effekterna av ovan nämnda förordning på bland annat jordbrukets diversifiering och konkurrenskraft. Översynen är försenad. bjöd tillsammans med Miljö- och in till ett diskussionsmöte med anledning av den kommande översynen. Det är min bedömning att översynen ger möjlighet att belysa frågor om, till exempel, förordningens effekter på konkurrensförhållanden mellan odlare i olika medlemsländer. Regeringen kommer att delta aktivt i arbetet med översynen. Jag vill avslutningsvis säga att jag tror på det svenska jordbruket och den svenska maten. Det är därför som jag och regeringen kommer att lägga fram en proposition om en ny livsmedelsstrategi till . Mål för arbetet med en livsmedelsstrategi är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de relevanta miljömålen nås. Utgångspunkten för arbetet med livsmedelsstrategin är att det finns en stor potential i den svenska livsmedelsproduktionen och efterföljande led. Svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar för att bidra med ökad tillväxt och sysselsättning i hela landet och till regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020. Ett konkurrenskraftigt jordbruk är nödvändigt för att uppnå detta. Det behövs en god tillgång till växtskyddsmedel, såväl biologiska och kemiska som alternativa metoder, för ett hållbart växtskydd. 35 (M): Tack, ministern, för svaret! Från politiskt håll säger vi oss ofta vilja värna en levande landsbygd, svensk måltidskultur och den goda svenska djurhållningen, men inte sällan står byråkratiska hinder i vägen. har jag fått höra om alltför många företagare som har påbörjat sin avveckling av drömmen på den skånska landsbygden. Ett exempel är i Lillehem. Han har fött upp glada och lyckliga utegrisar . tog sig en vildsvinsgalt in i hägn. föddes 80 blandgrisar. Det visade sig att det här köttet höll en mycket hög kvalitet, och det efterfrågades både av konsumenter och av stjärnkockar. Men köttet passar inte in i någon byråkratisk mall. Är det vilt, eller är det tamt? Ingen kan bestämma sig. För innebär byråkraternas huvudbry slutet på vad som hade kunnat bli en blomstrande och innovativ verksamhet. För en levande landsbygd krävs en aktiv näringspolitik eller i varje fall en avsaknad av en politik som ställer till det och som bidrar till att minska svensk konkurrenskraft. Det är centralt med regelförenklingar för att småföretagare ska kunna öka sin lönsamhet. Innovation, utveckling och sysselsättning på landsbygden måste främjas, inte motarbetas. Alla säger att hela ska leva, men det räcker inte med fina ord. Ambitionen måste synas även i handling. med omnejd står för en mycket stor del av all den lök som produceras i . Grönt står ensamt för en tredjedel av all produktion av gul och röd lök. De slår nu larm. Mellan 40 och 60 arbetstillfällen står på spel. Anledningen är att man har drabbats av tuffare regler för växtskyddsmedel än kollegor i övriga EU-länder. är det enda land i världen som förbjuder medlet Stomp, och Kemikalieinspektionen vägrar att ge dispens. EU har ett gemensamt regelverk på området. Men har , precis som på flera andra områden, valt att gå längre än övriga länder inom unionen i sin tolkning av reglerna. Det gynnar definitivt inte konsumenterna, som i stället får äta importerad lök, som odlats i länder som inte alls har lika stränga regler som . Det är en politik som riskerar att slå hårt mot landsbygden och inte minst mot den skånska landsbygden och de skånska jobben. Det här är bakgrunden till min fråga till landsbygdsministern. Vilka åtgärder avser landsbygdsministern att vidta för att säkerställa att det svenska lantbruket inte drabbas hårdare än kollegorna i övriga EU-länder? Jag blir lite bekymrad när ministern i sitt svar hänvisar till rättssystemet. Företagen ska alltså överklaga myndigheternas alltför tuffa beslut. Det är få företag som har ork och muskler att ägna sig åt långa och komplicerade juridiska processer. Och varför ska de behöva göra det när deras danska kollegor slipper och när regelverket egentligen ska vara detsamma? Jag har full förståelse för att man inte kan ägna sig åt ministerstyre. Men det är inte det som det här handlar om. Regeringen har alla möjligheter att ge tydliga instruktioner till sina myndigheter. Vad, menar landsbygdsministern, är det egentligen som hindrar regeringen från att ge Kemikalieinspektionen ett tydligt uppdrag att säkerställa att deras tillämpning av det EU-gemensamma regelverket harmoniserar med övriga medlems-länders? 36 (M): Det är ungefär sedan landsbygdsministern och jag senast debatterade frågan om växtskyddsmedlen och situationen för det svenska jordbruket kopplad till den frågan. Man kan väl konstatera att det inte har hänt mycket . Det svar som har fått på sin förtjänstfulla interpellation skiljer sig inte mycket från det svar som landsbygdsministern lämnade vid motsvarande debatt . Jag måste säga att jag tycker att detta är lite beklagligt. Som landsbygdsminister borde man ta frågan på lite större allvar. Man borde känna vikten av att faktiskt agera. Jag tycker inte att det duger att försöka hänvisa frågan till arbetet med livsmedelsstrategin. Det är i och för sig ett viktigt arbete att skapa ökad livsmedelsproduktion i landet, som ministern menar pågår. Det är nog bra, men jag tror att vi också är överens om att det är ett långsiktigt arbete. Det handlar om de långsiktiga konkurrensförutsättningarna. Det är jätteviktigt. Det arbetet måste göras. Jag tror att det är bra. Men detta handlar inte om lång sikt. Det här är ett problem på väldigt kort sikt. Det är ett problem här och . Därför måste ministern också vara beredd att agera här och . När det gäller frågan om växtskyddsmedel är det viktigt att konstatera att det inte handlar om att det är någon som tycker att det är väldigt kul att använda växtskyddsmedel i onödan. Det handlar inte om att det är någon som far runt på åkrarna med traktorerna och sprider ut en massa gifter för att det är roligt. Vi är tvärtom väldigt duktiga i på att inte använda växtskyddsmedel i onödan. När det gäller det nu aktuella medlet Stomp använder vi bara ungefär en femtedel så mycket som man gör i flera andra länder inom EU. Även på det här området är vi i alltså på många sätt ett föredöme, på samma sätt som vi är det när det gäller antibiotika i djurhållningen. Vi använder inte antibiotika i förebyggande syfte. Vi använder inte växtskyddsmedel i onödan. Det används när man måste. Då finns det ett skäl. Om man måste är det för att skörden annars riskerar att förstöras. Vad händer om skörden förstörs, landsbygdsministern? Vad händer om löken inte kan odlas i för att man inte får använda växtskyddsmedel när det krävs? Jo, då tvingas konsumenterna, om de vill ha lök, att köpa lök som har importerats någon annanstans ifrån. Det finns då länder som använder kanske fem gånger så mycket av det här växtskyddsmedlet. Experter varnar nu också för att det blir brist på växtskyddsmetoder. Man konstaterar att många grödor inte kan odlas utan växtskyddsmedel, och det går inte att ta bort kemiskt växtskydd innan andra växtskyddsstrategier finns framtagna och tillgängliga. Bristen på växtskyddsmetoder gör att vi tvingas importera sådant som hade kunnat produceras i . Det betyder sämre konkurrensvillkor för svenska odlare. Men det betyder också att den globala miljöbelastningen riskerar att öka om produktionen av grönsaker, frukt och bär, som vi konsumerar i , sker i länder där det används fler och mer växtskyddsmedel än här. Vi gör då exakt det som vi har sagt att vi inte ska göra. Vi exporterar miljöbelastningen till andra länder. Vi är duktiga i på att inte använda mycket växtskyddsmedel. Låt oss fortsätta med att vara duktiga! Men vi ska inte slå undan benen för den odling som behöver finnas, med den begränsade mängd växtskyddsmedel som krävs. Vi har en myndighet i som gör en tolkning som är helt annorlunda än den tolkning som motsvarande myndigheter gör i samtliga andra EU-länder. Jag vill fråga landsbygdsministern: På vilket sätt anser landsbygdsministern att det är rimligt att myndigheten agerar på det här viset? Och på vilket sätt är ministern nu beredd att agera för att lösa problemet? 37 Statsrådet (S): säger att det inte har hänt mycket sedan vi senast diskuterade det här. Det är en rättsprocess som har pågått. Det har kommit till domstol sedan vi senast diskuterade frågan. försöker få mig att göra någon bedömning som statsråd kring hur en myndighet eller en domstol agerar. Jag går inte på den grejen, för jag vet vad följden blir. Det blir en KU-anmälan direkt. Sedan vänder jag mig till . Det behövs en aktiv landsbygdspolitik. Ja, det behövs det faktiskt. Jag tänkte redovisa några saker som vi har gjort. Bredband är viktigt också för jordbruket – det är viktigt att vi har den möjligheten till kommunikation. Det har aldrig funnits så mycket pengar i budgeten för en sådan satsning på svensk landsbygd. Det är 3,25 miljarder och 1,2 miljarder i fråga om ortssammanbindande nät. Det är närapå 4,5 miljarder. Det är ett viktigt steg för en aktiv landsbygdspolitik. Sedan gäller det service i glesbygd. Det har aldrig funnits så mycket pengar för att förbättra möjligheten att ha butiker i svensk landsbygd. Det är 88 miljoner till investeringar. Det är mer än dubbelt så mycket som någonsin har funnits i landsbygdsprogrammet. Det finns också 35 miljoner för driftsstöd till glesbygdsbutikerna. Det är en jättestor landsbygdspolitisk satsning. Sedan gäller det statliga jobb. Regeringen har tagit initiativ till att utreda hur man kan utlokalisera statliga jobb. Jag vet inte om har noterat och observerat att hade planer på att lägga ned nio kontor runt om i landet med drog tillbaka det. Det är klart att det har hänt mycket. Jag ska återkomma till satsningar som vi har gjort på jordbruket. Svensk livsmedelsproduktion har en potential. Den har också en potential att växa, tycker jag, i hela landet. Där är den nationella livsmedelsstrategin oerhört viktig och central. Jag lovar att också växtskyddsmedel kommer att behandlas där. Det är också en viktig del i att kunna bedriva ett jordbruk. En sådan satsning som regeringen har gjort när det gäller växtskydd är att anslå 6 miljoner i särskilda pengar för att ta fram växtskyddsmedel till mindre användningsområden, typ grödor som lök och morötter. När det gäller prövningen av växtskyddsmedel och dess godkännande sker det i två steg. Ett steg är EU-nivån som beslutar om och godkänner själva ämnet. Det verksamma ämnet i Stomp är pendimetalin, och det är alltså godkänt av EU. Sedan är det Kemikalieinspektionen som ska godkänna det verksamma medlet som ska användas, i det här fallet Stomp. När man skulle godkänna det verksamma ämnet på EU-nivå var det ifrågasatt. Efsa sa att man inte egentligen hade tillförlitligt underlag för att ta ett beslut, men man förlängde det med . De experter som tittar på det här och på Efsas analyser tror att denna förlängning på EU-nivå kanske inte kommer att ske någon mer gång, och det innebär i så fall att Stomp över huvud taget inte kommer att finnas på den europeiska marknaden. 38 (M): Jag är den första att skriva under på att vi ska ha tuffa reg-ler när det gäller kemikalier. Jag vill inte servera mina barn en kalops som är proppad med hårt besprutad lök. Jag vill servera dem kalops med lök från Grönt eller någon annan av våra duktiga lökodlare runt . Det är närproducerat, och det är minimalt besprutat. Svenska lantbrukare tar ett stort ansvar, och man besprutar inte heller i onödan, för det är både dyrt och dåligt. Precis som var inne på i sitt inlägg använder de svenska bönderna ungefär en femtedel så mycket växtskyddsmedel som kollegorna i övriga EU. Frågan är om jag ska kunna servera mina barn den där kalopsen med nordostskånsk lök. är ju nu på god väg att stoppa de här lantbrukarnas möjligheter. Risken är att den tuffa svenska linjen leder till att i stället för att odla lök får importera lök som har transporterats långt och som i de allra flesta fall har besprutats betydligt hårdare än vad som skulle ha varit fallet för svensk lök. Den importerade löken kan man då sälja i de här glesbygdsbutikerna som landsbygdsministern talar om, men jag är inte säker på att det är rätt politik för den svenska landsbygden. Det är i stället alldeles bakvänt, för det här gynnar ju varken de svenska konsumenterna eller miljön. Det gynnar inte miljön, och det gynnar definitivt inte jobben, särskilt inte i . Det är regeringens ansvar att se till att Myndighetssverige fungerar. Gemensamma regler ska följas, men de ska inte övertolkas. Per är lökodlare från Skepparslöv utanför , och han sa så här till Radio : Jag förstår inte varför de vill ge oss hårdare krav än övriga . Det hade varit sjystare om alla hade samma regler. Det här borde verkligen vara ministerns främsta prioritering, så jag skickar frågan vidare från Per till landsbygdsministern: det inte sjystare om alla har samma regler? 39 (M): Tack, landsbygdsministern! Jag får konstatera att det blir väldigt uppenbart när man lyssnar på landsbygdsministern att han saknar svar på de här frågorna, eftersom han ägnar merparten av sin tid åt att prata om väldigt mycket annat och andra satsningar för landsbygden – som i och för sig är väldigt viktiga. Det är klart att det är viktigt med bredband och så vidare. Allt det där är jätteviktigt, men den här frågan är också viktig, och är det den vi diskuterar. Detta handlar om växtskyddsmedel och inte om bredband. Det handlar inte heller om rättsprocessen och att föregripa den i det specifika ärendet. Detta handlar om vilket förtroende landsbygdsministern egentligen har, eller borde ha, för sin myndighet när den agerar på det viset som den gör i det här fallet. Kemikalieinspektionen hävdar till exempel att de inte kan väga in jordbrukets behov i sina bedömningar, detta trots att det i syftesparagrafen i växtskyddsförordningen står att syftet, utöver att säkerställa skydd för miljö och hälsa, faktiskt är att förbättra jordbruksproduktionen. Var i växtskyddsförordningen står det som Kemikalieinspektionen hävdar? Jag har den här. Det är 40 sidor. Landsbygdsministern får gärna visa var någonstans det står. Varför gör i så fall myndigheterna i alla andra länder en helt annan tolkning? Myndigheten anger också att de bara får ge dispens ett begränsat antal gånger. Var i växtskyddsförordningen står det? Hur kan det komma sig att det finns exempel från andra länder där man har gett dispens mer än tio gånger och till och med gett dispens ? Myndigheten anser sig också behöva öka kraven för att ge dispens. Var i växtskyddsförordningen står det? Landsbygdsministern får gärna följa upp det här och kommentera hur han ser på myndighetens tillämpning av växtskyddsförordningen. Kan man känna förtroende för en myndighet som agerar på det viset, eller är det kanske så att regeringen borde gå in och agera för att få det här att fungera ordentligt? 40 Statsrådet (S): är lite irriterad över att jag svarar om satsningar i landsbygden.