prot · H30974 · 2016-03-03 00:00:00 — Men när vi tittar i ett historiskt perspektiv, , ser vi att vi har tappat mycket av forskningsinvesteringar i . Det är framför allt de privata investeringarna som har gått till andra länder. Det här måste vi vända. Ett sätt att göra det är att fokusera exakt på test- och demoanläggningar. Det finns ett stort intresse från det privata näringslivet för att vara med och dela utveckling med samhället för att driva fram nästa generations produkter och tjänster. Detta är just en av de frågor som den utredning som har presenterats om det förändrade statliga riskkapitalet har tittat på. De föreslår en demofond, och det är exakt en sådan sak som regeringen ämnar återkomma till när vi presenterar propositionen om det statliga riskkapitalet. 45 (S): Tack för svaret! Vi träffade Volvokoncernen . är ett av flera globala företag som säger: Vi är beredda att fortsätta vår satsning med som bas och att ta utgångspunkt i det. Man lyfter bland annat fram satsningen på smart industri som ett viktigt steg för export och konkurrenskraft. Industrin och tjänstesektorn är i detta fall intimt sammankopplade med varandra. Mycket går in i varandra. Hur ser näringsministern på att vi ska kunna vara fortsätta att vara ledande i denna konkurrens? 46 Närings- och innovationsminister (S): I nyindustrialiseringsstrategin, som regeringen har presenterat, finns just perspektivet med smart industri med. Ett av fokusområdena är just Testbädd . Hur kan vi förändra vårt system så att det blir fler av den här typen av anläggningar i ? Där kan man pröva nya innovationer också i verkliga livet. Det kan handla om äldreomsorgen med nya robotar eller tekniska lösningar, i med självkörande bilar eller i med 5G-teknik för att skapa den smarta staden. Detta är exakt i linje med den nyindustrialiseringsstrategi som regeringen har presenterat. Åtgärder mot fusk i åkeribranschen 47 (V): Min fråga går till . presenterade sin rapport om åkeriverksamheten i . Den beskriver en bransch i fritt fall som påverkar 10 000 åkeriföretag och sysselsätter 86 000 personer. Det är misstänkt fusk i av de undersökta fallen. 44 miljoner i ökad skatt har påförts i 49 undersökningsärenden. Det finns en stor kreativitet i uppläggen när det gäller att dumpa villkoren och smita undan skatten. Rapporten beskriver en oacceptabel situation. Fusket leder till arbetsförhållanden som är under all kritik och en bransch som går på knäna. Regeringens arbete är för långsamt och otillräckligt, tycker jag. undrar jag vilka nya åtgärder ministern avser att vidta med tanke på rapporten och om det inte är dags att införa den holländska modellen också i . 48 Statsrådet (S): Tack för frågan! Detta är en av de frågor som vi har lagt mest tid och energi på under det år, drygt, som jag har varit statsråd med ansvar för dessa frågor. Vi möter många åkare och chaufförer som vittnar om hur det ser ut på svenska vägar och hur konkurrenssituationen ser ut. Detta är såväl ett miljöproblem, eftersom det ofta är sämre bilar, som ett arbetsmiljöproblem, i allra högsta grad, och ett konkurrensproblem. Marknaden blir åsidosatt. Vi kommer att fortsätta att jobba på med frågorna. Men när det gäller just den här undersökningen handlar det snarare om efterlevnadskontroll än om att det behövs nya regler. Därför välkomnar jag verkligen myndigheternas kontrollarbete. Man ska inte kunna ägna sig åt denna typ av verksamhet och känna att man inte riskerar att åka fast. Jag tycker att är mycket bra på det viset; den visar att man blir lagförd när man beter sig på ett sätt som inte är lagligt i . 49 (V): Hela branschen, och alla som jobbar med det här, kräver nya regler och nya åtgärder. säger också, till exempel, att de behöver offentliga register över alla företag som verkar i . Det stämmer alltså inte att det bara handlar om efterlevnadskontroll, utan det krävs fler åtgärder. Regeringen jobbar med det, men det går för långsamt och det händer för lite. Återigen: Är ni inte beredda att nu ta tag i det här och införa den holländska modellen? Det är något som ert parti lovade före valet att ni skulle göra. 50 Statsrådet (S): I sådana här frågor, som har fått gå alldeles för länge utan åtgärd, uppfattas och känns allt vi gör som att det är lite för sent och lite för lite. Detta är en fråga som vi har stort fokus på, men vi ska också vara säkra på att vi vidtar rätt åtgärder. Därför har vi gett ett stort utredningsuppdrag till Transportstyrelsen, som bland annat handlar om beställaransvaret och om det behöver utvecklas. Det handlar om vinterdäck på bilar och om att följa upp de nya regler som vi har på detta område. Vi kommer att fortsätta att fokusera. Villkoren för offentlig upphandling 51 (M): Min fråga går till näringsministern. behöver ett rikt näringsliv med en mångfald av företag, jobb, tillväxt och utveckling. Inom den offentliga sektorn finns det en stor potential för företag att få ut sina produkter och tjänster på marknaden. Det är minst 600 miljarder, men man talar om siffror på 1 000 miljarder, där det finns möjlighet att sälja till det offentliga. Det är väldigt mycket pengar. Regeringen lägger nu fram förslag på att upphandla av dem som har kollektivavtalsliknande villkor. Bland företagen är det som inte använder denna modell för sitt arbetsliv. Det kan till exempel vara lantbruk, familjeföretag eller småföretagare – någonting som alla partier säger sig värna. Jag skulle vilja veta hur näringsministern ser på detta. Det stängs ju dörrar för dessa företag med tanke på ert förslag. 52 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! är det viktigt att också konstatera att nyföretagandet gick upp den senaste månaden jämfört med . Det är alltså en kraftig ökning av nyföretagandet i just . Upphandling är en fråga som verkligen diskuteras bland företagare och bland kommuner i . Där har regeringen verkligen tagit krafttag. Vi har flyttat bort frågan från för att ha en ny upphandlingsmyndighet för att kunna fokusera på att hjälpa kommuner och landsting att jobba smartare med upphandling. Man ska bryta upp upphandlingar i mindre delar så att små och medelstora företag kan komma i fråga för upphandlingar. De har ofta känt att de inte har kunnat delta när det har varit jätteupphandlingar som har gjort det omöjligt för små och medelstora företag att över huvud taget komma i kontakt med offentlig sektor som upphandlare. Vi tar ett krafttag när det gäller offentlig upphandling i , och detta är en åtgärd som jag tror är bra för små och medelstora företag. 53 (M): Ja, det var frågan om krafttag. Lantbruk har inte kollektivavtalsliknande villkor, så det blir krafttag för att utesluta företag från att delta. Elever, äldre patienter och deras familjer efterfrågar fler lokalproducerade produkter på matborden. Med den dörr ni nu använder kommer ni att stänga möjligheten för företagen att över huvud taget delta. politik är att det ska finnas en mångfald av företag med smarta lösningar och i slutändan bra produkter och tjänster. Varför har inte regeringen den goda affären i centrum? 54 Närings- och innovationsminister (S): Det är många kommuner som lyssnar med stora öron på den här debatten. Förut var det nästan omöjligt att jobba med krav i upphandling som innebar att ta vara på lokalproducerade och miljövänliga produkter och tjänster. finns det en helt ny myndighet som har till uppgift att göra det möjligt att jobba med små och medelstora företag. Det är märkligt att alltid ska ge sig på kollektivavtal, att det inte råder en situation i där det är självklart med kollektivavtalsliknande villkor i sin verksamhet så att inte kommunala pengar används för att dumpa löner och villkor i . I detta anförande instämde (S). 55 (L): Jag har en fråga till bostadsministern. Bostadskrisen har gått från att vara besvärlig till superakut. Det är främst kommunerna som har hamnat i skottgluggen. Bostadsminister har exempelvis hotat med sanktioner mot de kommuner där byggtakten är låg. Det ger en bild av att det är staten som driver på bostadsbyggandet, men i praktiken är det oftast statens företrädare som är den stora bromsklossen. sattes stopp för planerna på 800 bostäder i i . En av invändningarna var att husen skulle synas från världsarvet – från lägenheterna. Mitt i en akut bostadskris bedöms de dödas utsikt vara viktigare än bostäder för levande människor. Det är helt uppenbart att något måste göras. Det finns många fler exempel i . Är det inte dags att sopa rent framför egen dörr? En utredning föreslog att man ska tvingas ge bindande planeringsbesked och se över riksintressena. Vad gör bostadsministern själv? 56 Statsrådet (MP): följer en liberal tradition att försöka frammåla komplicerade saker som enkla och därigenom ta billiga poäng. I det här fallet handlar det om det kommunala planmonopolet. Man måste få bestämma på lokal nivå på vilket sätt gestaltad livsmiljö bäst skapar förutsättningar för bostadsbyggande. Det här är dessutom en kommun som har växlat upp bostadsbyggandet och fördubblat antalet bostäder som ska byggas av allmännyttan. Det är från den gamla majoriteten, som eget parti satt med i, till den nya majoriteten som har växlat upp bostadsbyggandet och har planer på att bygga ännu mer. fråga är en av de viktiga frågor som bör behandlas tvärsektoriellt. Det handlar om flera olika partiers ingångar, och vi kommer att diskutera dem framöver. 57 (L): sa att man vill ta emot 150 000 flyktingar i det här året. tog emot 160 000 flyktingar. Var ska de bo? Är det viktigare att döda ska ha en bättre utsikt än levande? Är det viktigare att beställa containrar för flera miljarder i alla kommuner i än att bygga riktiga bostäder där de behövs? Vi behöver se över riksintressena, och vi behöver se till att länsstyrelserna sköter sig. Det är statsrådets jobb att göra det. Vad tänker statsrådet göra? 58 Statsrådet (MP): När vi ska diskutera och ha konstruktiva ingångar i samtal är en av reglerna och möjligheterna till dessa konstruktiva ingångar att man faktiskt försöker se frågans komplexitet. I det här fallet handlar det om länsstyrelsernas roll. I fråga om överklaganden har vi lagt fram ett förslag till om att ta bort dem när det gäller detaljplan. Det finns en ny bullerförordning som innebär att små bostäder kan byggas. Vi kommer att fortsätta med detta. Regelförenklingar för ökat bostadsbyggande 59 (KD): Många kommuner står nu inför en svår utmaning när de ska hitta bostäder till såväl nyanlända som många andra bostadssökande. Många kommuner är också tydliga med att lagar och regler måste förenklas om kommunerna ska lösa situationen och bostadsfrågan. Den stora stötestenen, som har nämnts tidigare, är att många säger att den byggklara mark som finns är begränsad av riksintressen. Naturvärden, friluftsliv och kultur ska skyddas. De flesta områden som kan bebyggas kan ha fyra till fem skydd på varandra. Utöver detta nämner många kommuner bullernivåer som en försvårande omständighet. ger jag bostadsministern en chans till att förklara vad som är regeringens ingång. Kan ni tänka er att göra bostäder till ett riksintresse? 60 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! När SKL, Kommuner och Landsting, gjorde en sammanställning över hur många planer som finns som är klara att bebygga var siffran 173 000 just i detta . Det finns ytterligare lika många under den närmaste kommande perioden. Rätt många bostäder är planlagda. Att skylla allt på kommunerna är för det första felaktigt och ger för det andra oss ingenting när det gäller att snabba på takten. Regeringen har gjort den största bostadspolitiska satsningen . Det är totalt 5 ½ miljard kronor där det ingår ett investeringsstöd, det vill säga stöd till kommunerna som vill bygga och saneringshjälp för att marksanera i centrala lägen. Det är satsningar som är igång. Pengarna kommer att göra nytta . Om vi tittar tillbaka ser vi inga motsvarande satsningar utan mest klagomål från oppositionen. 61 (KD): Pengar har inte betalats ut därför att frågorna är för komplexa. När ska regeringen agera? Före nyår skickade ut en promemoria där man sa att regeringen ges möjlighet att utlösa ett så kallat kristillstånd. Det skulle innebära att 290 kommuner inte behöver bryta mot när de ska planlägga. När kan regeringen tänka sig att gå vidare med förslaget? 62 Statsrådet (MP): Det är lite märkligt att klaga på att regeringen har pengar i sin budget för bostadsbyggande när man själv inte har några pengar alls. Däremot vill jag naturligtvis behålla den goda samtalstonen som finns mellan oppositionens företrädare och regeringen för att vi tillsammans ska kunna lägga fram breda förslag som kan passera kammaren, som den gamla regeringen i vissa fall inte lyckades med. Det är något jag står upp för och som jag kommer att fortsätta med. Exporten av svensk life science 63 (S): Min fråga går till närings- och innovationsministern. Life science är en av absolut viktigaste branscher. Där finns många anställda, där finns ett högt kunskapsinnehåll och framför allt är den viktig för vår export. En viktig stomme för detta är verksamhet i och i . Vi socialdemokrater har drivit på för att på olika sätt hitta vägar att underlätta för branschen. finns bland annat ett nationellt innovationsråd som leds av statsministern. Just frågan om att hitta ett samverkansprogram för life science är högt prioriterad. En viktig förutsättning för branschen är att få ut nya innovationer, produkter och tjänster på världsmarknaden. Hur vill regeringen arbeta för att främja exporten av svensk life science? 64 Närings- och innovationsminister (S): Life science är ett mycket speciellt område. Det ger exportintäkter, skapar högkvalitativa jobb och ger människor en bättre hälsa. Det är få områden som är så roliga att jobba med och där är så duktigt som just i life science. Det finns en enorm potential. Den syns särskilt när vi tittar ut i världen och ser den demografiska utvecklingen. Den kommer att innebära en större efterfrågan på både medicinsk-teknisk utrustning och läkemedel. har en enormt bra position. Inom ramen för den samverkan vi har på life science-området jobbar vi med att ta fram ett internationaliseringsprogram för life science. Vi presenterar de investeringsmöjligheter som finns för life science i så att fler internationella bolag ska förlägga sin forskning, utveckling, kliniska prövningar och produktion till . Därför var jag mycket glad att i strikt internationell konkurrens förlade nästa generations medicinfabriker i . 65 (S): Jag är lika glad som näringsministern över den nya produktionsanläggningen i , men jag tänkte återkomma till det här med komplexiteten i branschen. En annan viktig sak som branschen har påtalat är det här med att hitta finansiering av nya idéer och innovationer i tidiga skeden. Därför är min fråga om det i arbetet med branschen som regeringen nu så förtjänstfullt har dragit igång ingår någon tanke om att möta just de problemen. 66 Närings- och innovationsminister (S): Vi jobbar på flera fronter med de här frågorna. När det gäller export har vi ett särskilt program för att synliggöra life science-möjligheterna i och internationaliseringen. Vi jobbar med fond-i-fond-strukturen vi talade om tidigare, med det statliga riskkapitalet, där life science definitivt skulle kunna bli en väldigt stor vinnare på att man styr mer resurser i tidigare faser. Dessutom jobbar vi med hur vi kan öppna upp hälso- och sjukvården så att den också blir en motor för innovation, något som inte minst life science-branschen välkomnar väldigt mycket. 67 (M): Min fråga går till migrationsminister . Vi har som alla vet en mycket bekymmersam flyktingkris, framför i allt södra . Jag tror att vi alla berörs av de bilder som kablas ut över världen. Vi har också en utmanande situation här hemma. handläggningstider är långa. Det saknas 20 000 bostäder bara . I går äskade också om 28 miljarder extra i anslag bara . Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att dämpa söktrycket på . Det är nödvändigt. blev jag förbryllad när jag noterade utbildningsministerns inlägg i migrationsdebatten . Enligt honom står regeringen bakom uppfattningen att klarar av att ta emot ytterligare 150 000 personer . Delar migrationsministern sin regeringskollegas uppfattning på den punkten? 68 Justitie- och migrationsminister (S): Det är alldeles riktigt som säger att vi har vidtagit ett antal åtgärder för att få ned söktrycket. Vi var tvungna att göra det. Vi har 160 000 som kom . Våra asylboenden är fulla. Det var bakgrunden till aviseringen om ny lagstiftning men också till id-kontrollerna, som vi införde från . Vi röstade igenom det i den här kammaren. Tyvärr orkade inte ni moderater stå upp för det då, utan ni lade ned er röst när det gällde id-kontrollerna. Men de har varit viktiga för att vi nu har kontroll över situationen. 500–600 som kommer klarar vi. prognos har tre scenarier. Mittenscenariot med 100 000 innebär att vi kan klara mottagandet och boendena men ändå får använda evakueringsbostäderna . Vi ser att vi måste styra ned mot det lägsta scenariot, som ligger på nedåt 70 000, för att kunna beta av köerna och få en mer hanterbar situation. Det är den bedömning som vi gör. 69 (M): Jag får väl tacka statsrådet för svaret. Det kanske är jag som inte förstår, men jag blir faktiskt inte riktigt klok på det svar som gavs. Anser migrationsministern att klarar av att ta emot 160 000 personer ? Det räcker ganska bra med ett ja eller ett nej. 70 Justitie- och migrationsminister (S): Det är precis som jag sa: Om det skulle komma 100 000 kan vi precis klara mottagandesituationen. Vi kommer fortfarande att få använda evakueringsbostäder. Skulle det komma fler än så – alltså uppemot 140 000, som är det tredje scenariot som har – kommer våra boendeplatser att ta slut, förmodligen . Svaret på frågan är alltså nej. Vi klarar inte den situationen. För att få kontroll över mottagandet bör vi som sagt styra ned mot det lägsta scenariot, ned mot 70 000. 71 (SD): Även min fråga går till migrationsministern och berör begäran om ytterligare för att klara av asylsituationen. Men det handlar också om 32 miljarder . Med andra ord begär man över 60 miljarder för de kommande två åren för att klara av den rådande migrationssituationen. I en rapport från som publicerades varnas det inte helt oväntat för att skatten måste höjas för att klara av det här. Om man inte höjer skatten kommer man att behöva ta från den grundläggande välfärden för att över huvud taget klara av den migrationspolitik som regeringen för. Min fråga till ministern är ganska enkel: Hur anser han att situationen ska hanteras, och hur ska det här finansieras? Vill han hellre höja skatten eller skära i välfärden? 72 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tror att en nyckelfråga är att förkorta handläggningstiderna. Ju man får sitta och vänta, desto mer kostar det. Det handlar förstås också om att se till att vi har en kontrollerbar situation när det gäller antalet som kommer till . Som jag sa tidigare: Tack vare de insatser som regeringen gjorde har vi nu en kontrollerbar situation – 500, 600, 700 . Det gör att vi kan fokusera på de 160 000 som kom för att se till att göra ett bra mottagande för dem. Vi kommer att öka takten när det gäller antalet beslut. talar vi om nästan 100 000 beslut – 95 000 beslut. har kunnat beta av en del av köerna. Besluten är många fler än antalet som kommer in. Fortsätter vi med detta kommer vi att kunna klara av situationen. 73 (SD): Det är jättepositivt att regeringen försöker korta handläggningstiderna. Det är också positivt att regeringen har anammat aviserade förslag om bland annat id-kontroller. Men det är någonting som vi har tryckt på ganska länge, så det är för lite och . Men, migrationsministern, klarar vi verkligen av att ta emot 100 000 under det här året? Tycker migrationsministern att det är värt att ta från den grundläggande välfärden eller för den delen höja skatterna? 74 Justitie- och migrationsminister (S): talar om att ta från den grundläggande välfärden. Jag tror faktiskt att vi aldrig kommer att hamna där. Vet ni varför? Jo, vi har också i grunden en väldigt positiv utveckling i svensk ekonomi. Bara hade vi en tillväxttakt på mellan 3 ½ och . Den tillväxttakten ser inte ut att avta, i alla fall inte i någon större utsträckning. Det gör att skatteintäkterna ökar. Och när arbetslösheten går ned innebär det att antalet utbetalningar i den delen minskar. Totalt sett ser statsfinanserna alltså ut att gå ganska bra. Kostnaden för ny höghastighetsjärnväg 75 (C): Det var inte länge sedan den tänkta dragningen av höghastighetsjärnvägen som ska knyta ihop storstadsregioner presenterades. Det vi känner till är att kostnadsberäkningen är ospecifik och kan landa var som helst . Det behövs dessutom ytterligare pengar för kringinvesteringar. Tyvärr gör regeringspartierna inte mycket för att bringa klarhet i om projektet över huvud taget kan bli av. Det har varit många olika turer beroende på vem som tillfrågas. När statsrådet har fått frågan har hon uttryckt oro – som jag delar – för kostnadsbilden. Men lyssnar man på ledande företrädare för , som ju är det andra partiet i regeringssamarbetet, låter det på ett annat sätt. Kostnadsbilden för den nya höghastighetsjärnvägen är omöjlig att förstå, och situationen blir ohållbar när de högst ansvariga för den svenska infrastrukturen inom S och MP kommer med helt olika besked. Vad är det som gäller? 76 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Jag kan ge ett lästips alldeles gratis från talarstolen. I går skrev nämligen jag, och gruppledarna för våra båda partier här i en artikel där vi klargör vår syn på höghastighetsbanan. Vi ger uttryck för att den är en oerhört viktig satsning för . Den binder ihop våra tre största städer. Den ger ökade pendlingsmöjligheter och därmed möjligheter till fler jobb och fler bostäder. Men finansieringen är en utmaning. Därför behöver vi ta reda på mer för att få ett fullgott beslutsunderlag. Där pågår Sverigeförhandlingen, men vi behöver också titta på hur man kan få ned kostnaderna och få en second opinion om vad ett alternativ skulle kosta. Det uppdraget gav vi på regeringssammanträdet till . 77 (C): Det är oerhört värdefullt att ni ger ett och samma besked, för det är konfunderande när man inte vet vad som gäller. Det har också ryktats att det finns aktörer som är beredda att gå in och bygga billigt. Är den intresseanmälan som sägs ha inkommit från någonting som fortfarande utreds? 78 Statsrådet (S): Jag har inte sett någon sådan intresseanmälan från , och om jag hade sett den skulle jag genast ha talat om för kineserna att de får vända sig till , för det är nämligen som genomför upphandlingar av byggprojekt som gäller infrastruktur i det här landet. Men jag vill inte skämta bort detta utan säga att detta naturligtvis är ett projekt som är så stort att vi kommer att behöva vända oss till en stor marknad för att få in bra anbud och den bästa tillgängliga tekniken som också är anpassad för svenska förhållanden. Men själva upphandlingen och frågan vem som ska få uppdraget kommer att hantera. Åtgärder för ökat anpassat boende för äldre 79 SHADIYE HEYDARI (S): Min fråga går till statsrådet . är ett bra land att åldras i. Allt fler blir äldre, och andelen äldre ökar i landet. Vi får leva längre tack vare vårt välfärdssystem. Det är glädjande, men det ställer också höga krav på vår välfärd. Många äldre bollas mellan korttidsboenden och ordinarie boenden. Det är inte bra för vare sig den enskilde eller för samhället. Många ensamma seniorer och äldre som bor kvar hemma i sina stora hus skulle gärna vilja flytta till ett mindre, anpassat boende, men det är jättesvårt. kunde vi frigöra de stora husen för barnfamiljer som har behov av dem. Min fråga till ministern är: Hur ska vi se till att det byggs fler anpassade, mindre boenden för äldre? 80 Statsrådet (MP): Tack, Shadiye Heydari, för denna jätteviktiga fråga! En del av utmaningen i bostadspolitiken är att få igång flyttkedjorna.