prot · H40936 · 2016-11-29 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att Faradj Koliev (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hans ledighet –. § 3 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält Faradj Koliev som suppleant i skatteutskottet och i civilutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald den 9 januari−30 till Faradj Koliev (S) Faradj Koliev (S) § 4 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:136 Interpellation 2016/17:136 Deltidspoliser av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden. Interpellation 2016/17:137 Interpellation 2016/17:137 Textilinsamling av företag av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2016/17:144 Interpellation 2016/17:144 Översynen av områden av riksintresse för friluftsliv av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. 6 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM25 Partnerskap för forskning och innovation i () KOM(2016) 662 till utbildningsutskottet 2016/17:FPM26 Direktiv om gemensam bolagsskattebas och gemensam konsoliderad bolagsskattebas (2016) 685, KOM(2016) 683 till skatteutskottet § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:3532 och 3535 till kulturutskottet 2016/17:3534 till 2016/17:3536 till § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:FiU7 Nytt regelverk om upphandling 2016/17:TU7 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen 2016/17:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 2016/17:TU5 Upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster 2016/17:KU1 Utgiftsområde 1 § 9 Svar på interpellation 2016/17:117 om fördröjningen av utbetalningar till jordbrukare 1 Statsrådet (S): har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att säkerställa att de EU-ersättningar som skulle ha betalats ut kommer att betalas ut samt om EU-ersättningarna inte betalas ut , hur jag i så fall kommer att säkerställa att böndernas likviditet och kreditvärdighet inte drabbas av fördröjningen av utbetalningarna. Jag har stor förståelse för att de försenade utbetalningarna av jordbrukarstöden medför problem för lantbrukarna och är medveten om vilka svårigheter som det innebär för de lantbrukare som drabbas. De svårigheter som finns gällande stödutbetalningarna försätter lantbrukare i en allvarlig situation, och regeringen arbetar därför aktivt för att stödutbetalningarna ska ske i snabbare takt. För att de sena EU-regelverken ska få så liten påverkan på lantbrukarnas ekonomi som möjligt har prioriterat att betala ut de budgetmässigt största stöden först, såsom gårdsstödet och de stora miljöersättningarna. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att förvaltningsanslag ökas med 2017–2020 för att stärka de administrativa resurserna. Detta kommer de stödsökande till del genom att det skapar förutsättning för en effektivare handläggning hos myndigheten. Det är viktigt att handläggningen utförs och beslut fattas på korrekt grund för att inte riskera att enskilda stödsökare drabbas av återkrav och av sanktioner för en felaktig hantering av stöden. För detta behövs it-system för kontroll och handläggning. Mot bakgrund av de problem som har identifierats tog jag initiativ till att ge Statskontoret uppdraget att genomlysa hantering av införandet av den nya jordbrukspolitiken. lämnade Statskontoret sin rapport av uppdraget, och beredning av denna pågår nu inom . Statskontorets rapport är ett viktigt underlag för hur arbetet inom ytterligare kan förbättras. I dessa sammanhang brukar också frågan ställas om lantbrukarna kan få någon kompensation för att utbetalningarna kommer senare än vanligt. Svaret är att det inte finns något rättsligt stöd för att betala kompensation till lantbrukare som ännu inte har fått sina stöd eftersom utbetalningarna har sin grund i EU-reglerna. Därför kan ingen sådan ersättning betalas ut. 2 (KD): Jag har skrivit denna interpellation om en kraftig försening av EU-ersättningar för jordbrukare, för det är detta jag hör om av många jordbruksföretagare. Det handlar inte om någon liten företeelse, utan vi talar om flera tusen jordbrukare runt om i landet som inte har fått de ersättningar som de är berättigade till. Flera jag har pratat med säger att de har talat med , och de har fått klartecken om att ersättningen skulle ha kommit , alltså för ungefär en månad sedan. har de fått ett nytt besked: Ersättningen kommer . Ja, ni hörde rätt – andra halvan av 2017! Det nya beskedet om EU-ersättningarna ställer jordbrukarna inför mycket stora svårigheter. På grund av den tidigare fördröjningen av utbetalningarna har bönderna tvingats ta stora risker för att få fram tillräcklig likviditet så att de kan betala räkningar som ersättning skulle finansiera. Att de nu står utan möjlighet att betala tillbaka inom utsatt tid utgör en mycket allvarlig situation för bönderna, vars trovärdighet inför kreditgivarna står på spel. Vi talar om mycket pengar som inte har betalats ut. För vissa jordbrukare handlar det om . Det är pengar som jordbrukarna har räknat med men inte har fått. Särskilt hårdast drabbas mjölkbönderna, som redan nu har det ekonomiskt väldigt tufft. Om pengarna inte betalas ut måste regeringen vidta andra åtgärder för att säkerställa att böndernas likviditet och kreditvärdighet inte drabbas av den nu orimligt långa fördröjningen av utbetalningen. Min fråga till ministern är: Vilket ansvar tar ministern för att utbetalningen ska slutföras , alltså ? 3 (M): Jag vill ställa en enkel och rak fråga till statsrådet. Den gäller det nya tillskottet av pengar till som ges efter den misslyckade upphandlingen av ett nytt it-system. Är det statsrådets och regeringens nya politik att ge mer pengar till de myndigheter och verk som missköter sina upphandlingar och på grund av det inte klarar av att hålla sin budget? 4 Statsrådet (S): Jag delar oro för de jordbrukare som ännu inte har fått ut sitt stöd, även om vi ska komma ihåg att förhållandevis få har drabbats av problematiken. Tittar man på hela programmet ser man att det handlar om 9 miljarder, alltså 9 000 miljoner. Av dessa kvarstår ungefär 600 miljoner. Den absoluta merparten har redan betalats ut, vilket är viktigt att framhålla. Jag har gjort allt för att få att snabba på sina utbetalningar. Det finns dock förklarliga skäl, vilket jag ska återkomma till. När vi ger ett stöd på 60 miljoner måste vi självklart också se till att utbetalningarna snabbas på. Man kan inte, som vill, säga att man inte ska ge detta stöd. Annars drabbas ju jordbrukarna ännu hårdare. Anledningen till att jag gav Statskontoret i uppdrag att belysa detta var att omfattande kritik har framförts, och det finns säkert goda skäl till denna kritik. Den rapport som Statskontoret nu har gett oss ska vi granska mer ingående. Jag vet att också jobbar med frågan kontinuerligt för att hitta snabbare system. Sedan jag tillträdde har jag dessutom haft en kontinuerlig dialog med om denna fråga. Jag vill betona att jag fortsättningsvis har förtroende för ledning, och jag utgår från att verket kommer att lösa denna uppgift, som faktiskt inte är liten. Jag vill inte heller att man ska hamna i samma situation en gång till. Jag ska återkomma till vad vi gör för att inte hamna där en gång till. Jo, man måste faktiskt dra lärdom av läxan. Läxan var inte gjord när vi tillträdde som regering. EU fattade det definitiva beslutet kring detta mycket komplexa regelverk . Det var någonting som skulle börja gälla dagen efter, . Det var det som hände. När vi tillträdde som regering och jag tillträdde som statsråd, , fanns det 333 utestående frågor från kring det svenska programmet. Här satt det en myndighet som inte visste hur man skulle kunna ha en administrativ kapacitet och ett system för att hantera detta komplexa system. Den här regeringen jobbade oerhört intensivt tillsammans med bland andra och för att få detta på plats. Vi lyckades få det på plats, med alla beslut, . Parallellt med den resan jobbade givetvis med att få fram ett it-system som klarar av detta. Hemläxan var inte gjord. Läxan var inte gjord när vi tillträdde . Det finns anledning till självkritik, hoppas jag, från den borgerliga sidan. Jag har tagit initiativ för att detta inte ska hända igen 2021. togs ett initiativ: måste vi börja jobba med nästa programperiod och ta fram ett system och ett regelverk, så att inte jordbrukarna än en gång ska drabbas av detta. 5 (KD): Tack, ministern, för ditt svar! Jag tycker att det du har gjort till nästkommande programperiod är bra – det ska jag inte ta ifrån dig. Det är jättebra. Men för dem som har drabbats och som ligger illa till är det inte till någon hjälp. De behöver pengar . När vi diskuterar kraftigt försenade EU-ersättningar handlar det ytterst om tillit och hederlighet. Kan bönder lita på staten, eller visar det som har hänt att det är si och så med det? Bonden har i sitt samhällskontrakt med staten lovat att göra sina åtaganden, men när staten inte infriar sina åtaganden skapas en trovärdighetskris. Låt oss för föreställa oss att det hade varit bönderna i stället för staten som låg med sina betalningar. Hur hade tongångarna varit då, herr talman? Vi kan tänka oss en annan grupp i samhället, till exempel småbarnsföräldrar som vabbar, och att helt plötsligt säger: De ersättningar som ni är berättigade till får ni vänta på; de kommer om . Det skulle naturligtvis inte gå. Det skulle bli ett folkligt uppror, ett ramaskri. Men med bönderna verkar det inte vara så noga. Jordbruksföretagarna får vara goda och vänta. Det får lösa sig. Det är inte en ansvarsfull jordbrukspolitik. Min fråga är: Är det så här jordbruksföretagarna ska bli behandlade i ? De har blivit lovade ersättningar, men likväl skjuts utbetalningarna . 6 (M): Herr talman och statsrådet! Det är klart att det är oerhört viktigt att våra lantbrukare får sina pengar . Det ska de självklart ha. Problemet är att den myndighet, det verk, som statsrådet och regeringen har ansvar för inte sköter sin uppgift. De har gjort en dålig upphandling. De har satsat på ett it-system som inte fungerar. De har fått oerhört stark kritik av Statskontoret för detta. De enda som i detta läge får sina pengar är . Man skjuter till mer pengar till dem för att man har gjort en så stor felbedömning. Detta vilar på statsrådet. Detta vilar på regeringen. Se till att våra lantbrukare får sina pengar ! Men de som inte sköter sig skulle kanske ha någon form av kritik i detta läge, med tanke på att de har fått stark kritik av Statskontoret. Det hade varit klädsamt om statsrådet här hade uttryckt någon form av kritik mot dem som har misskött sig i det här ärendet. 7 Statsrådet (S): Det finns anledning till eftertanke och till att titta på vad som hände. Det var det jag försökte göra i mitt första inlägg. har ett system på plats, trots att den borgerliga regeringen inte tog sitt ansvar och såg till att regelverket, så att de kunde jobba, var på plats. har man ett system på plats. Det är rekordstora utbetalningar gjorda – så stora har gjorts. frågar sig: Kan bönderna ha tillit till staten? Jag lovar att så länge jag och den här regeringen har ansvar för dessa system kommer vi att göra hemläxan . Jag har startat detta långt före nästa programperiod, bara för att jordbrukarna ska ha tillit till staten. Jag har tagit upp frågan med kommissionär : Ni måste starta jobbet med nästa programperiod. Man kan inte slarva som man gjorde sist. Det är jätteviktigt att detta kommer på plats, för det är stora pengar för svenskt lantbruk. 9 miljarder är inga småpengar. Det mesta är nu utbetalt – det ska vi inte glömma bort. Men det är ett komplext system. Det är inte bara jordbrukarna som får ur det systemet. Det är också 2 miljarder som finns till investeringsstöd. Det är bredband och så vidare kring landsbygdsprogrammet. Sedan har den här regeringen faktiskt tagit ansvar för den exceptionella kris som mjölkbönderna satt i. När jag och regeringen tillträdde, , var det inte bara kris i fråga om det här systemet, där man inte hade gjort hemläxan. Det var också en mjölkkris som inte var hanterad. Den har vi hanterat. Vi har gått in med särskilda pengar, 152 miljoner, till mjölkföretagen. Vi går i andra omgången in med till mjölkföretagen. Vi började också höja dieselskattereduktionen – den förra regeringen höjde skatten. Vi fördubblade stödet till metangasreduktion. Det kom just de bönder till godo som hade det svårt. Vi gick in med 150 miljoner som särskilda pengar för klövvård. Det kommer också de bönder till godo som talar om och som är i en svår situation. Det finns många fler saker som vi har gjort. Det finns faktiskt anledning att blicka tillbaka. Jag säger till er borgerliga, särskilt till : Det finns nog anledning till viss ödmjukhet. Jag är ödmjuk inför uppgiften. Jag har inte gjort allt rätt. Men jag har i alla fall försökt hantera dessa mycket speciella kriser så snabbt som jag har kunnat. 8 (KD): Tack, landsbygdsministern, för den debatt vi har haft! Du säger att det mesta är utbetalat och att de flesta har fått pengar. Ändå talar vi om som många bönder inte har fått. Det är inte en liten skara. Det är flera tusen som inte har fått pengar. Vi pratar fortfarande om mycket pengar. Inför den här debatten är det många som har hört av sig. Jag vet att det är många som sitter framför tv:n just nu och tittar på debatten. Många förväntar sig att få ett tydligt besked och att ministern här och kan säga: Vi förstår problemet. Vi förstår att många lantbruksföretagare är bekymrade. löser vi det här. Vi fixar det här. Det handlar till syvende och sist om hederlighet och om att kunna lita på staten. Kan vi få ett sådant svar? 9 Statsrådet (S): efterlyser en förståelse från mig. Jag har i alla inlägg som jag har gjort sagt att jag förstår den problematik som bönderna försätts i, och jag känner också väldigt starkt för dem. Jag avser även att hantera detta så att det ska fungera. Jag har tagit massor med initiativ kring det här, vilket jag har redovisat. Allting har inte rotts i land, men mycket har förändrats. Det ska inte få upprepas att en regering, i likhet med den förra regeringen, inte gör hemläxan. Den måste göras . måste det vara ett dukat bord. Det får inte vara som när vi tillträdde 2014, det vill säga 333 utestående frågor till kommissionen, när det nya programmet kommer på plats. Detta kräver ett intensivt arbete, och det kräver tid. Men det kräver också att myndigheten får spelreglerna på plats och ges en chans att skapa ett nytt administrativt system som kan hantera det komplexa nya system som har trätt i kraft. Det liknar inte alls den förra programperioden. Det kan säkert finnas saker och ting som har gjort fel. Jag kan inte detaljerna och ska därför inte gå in på det. Säkert finns det anledning till kritik i vissa stycken, men kom ihåg att det är politiken som sätter spelreglerna för våra myndigheter så att de kan agera! Tyvärr satte man inte spelreglerna , och detta har gjort att många jordbrukare har drabbats. Jag hoppas att detta inte ska få ske någonsin mer. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellationerna 2016/17:122 och 126 om rättslig prövning av skogsavverkning 10 Statsrådet (S): har frågat mig om det är mitt ställningstagande att miljöorganisationer, friluftsliv och annan organiserad allmänhet ska ges möjlighet till att rättsligt pröva skogsavverkningar och andra normalt vedertagna skogsbruksåtgärder och, om så, av vilka skäl. har frågat mig om jag tänker verka för att skogsavverkning ska bli tillståndspliktigt, om jag tänker verka för att skogsbruket omklassas så att det inte ska anses vara av nationell betydelse, om jag tänker verka för att lagen ändras så att skogsavverkningar ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol samt om jag tänker verka för en utvidgning av kretsen för grupper och personer med talerätt i överprövningsfrågor. Jag besvarar de två interpellationerna i ett sammanhang. Jag vill inleda med att säga att skogsbruket är en av basnäringar som tillsammans med annan näringsverksamhet bidrar till landets samlade välstånd. Skogen är en nationell tillgång som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen, såsom sociala och kulturella värden. Regeringen bedömer att det finns områden som behöver utvecklas inom både produktions- och miljöområdet, också för att bidra till miljökvalitetsmålet Levande skogar. Likaväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktig i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Skogen har en stor betydelse såväl för vårt land som för en gemensam hållbar framtid. Det pågående arbetet med det nationella skogsprogrammet tillsammans med bland annat översynen av skogsvårdslagstiftningen ger goda förutsättningar för detta. Det nationella skogsprogrammet är ett av de mest prioriterade arbeten som bedrivs just nu på . Visionen för arbetet är: ”Skogen – det gröna guldet – ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi.” Jag vill inte kommentera de frågor som interpellanterna ställer, eftersom de har en koppling till den pågående utredningen om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen och frågan om hur i fråga om skogsbruk ska genomföra konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, den så kallade Århuskonventionen. är part till konventionen, vilken också är en del av EU:s rättsordning. Som part till konventionen ska garantera att allmänheten har rätt att ta del av miljöinformation och rätt att, under de förutsättningar som anges i konventionen, delta i beslutsprocesser om miljön. Konventionen innehåller även bestämmelser som ger den berörda allmänheten tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. är skyldigt att se till att handlingar och underlåtenheter av personer och myndigheter som strider mot miljölagstiftningen kan prövas av domstol eller i administrativ ordning. Med berörd allmänhet avses bland annat organisationer i det civila samhället som främjar miljöskydd. Det är riksdag och regering som ansvarar för att genomföra konventioner i svensk lagstiftning. För att få underlag för att göra en sådan bedömning av om lever upp till bestämmelserna i konventionen ingår frågan som en del i den rättsliga översyn av skogsvårdslagstiftningen som genomförs. Det stämmer att regeringen vill stärka allmänhetens delaktighet bland annat vad gäller tillgång till rättslig prövning, men naturligtvis måste varje åtgärd föregås av en noggrann avvägning mellan olika intressen och utifrån sina respektive förutsättningar. I den rättsliga översynen av skogsvårdslagstiftningen ingår bland annat att utredaren ska se över vilka krav som följer av Århuskonventionen när det gäller allmänhetens tillgång till rättslig prövning av beslut och ställningstaganden att inte fatta beslut med anledning av underrättelser om avverkning med mera enligt 14 § skogsvårdslagen. Om utredaren bedömer att allmänheten har en sådan rätt till överprövning ska utredaren föreslå lämpliga författningsändringar. Utredaren ska även se över om det finns behov av att tydliggöra bestämmelserna om överklagande i skogsvårdslagen mot bakgrund av ett avgörande i och lämna de förslag som bedöms vara lämpliga. Avslutningsvis vill jag poängtera att hållbart brukande av skog bidrar till fler jobb och hållbar tillväxt i hela . Som ansvarig minister vill jag hitta sätt att förena åtagande enligt Århuskonventionen med ett konkurrenskraftigt långsiktigt hållbart skogsbruk. Utredningen kommer att arbeta med frågan och leverera ett rättsligt underlag för regeringen att ta ställning till. Fram tills ett sådant underlag presenteras avvaktar jag i den här frågan. 11 (SD): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Interpellationen berör en fråga som blivit mer och mer aktuell: skogsägarnas upplevelse av att deras ägande och brukanderätt av skogen alltmer tas ifrån dem. I landsbygdsministerns svar uttrycker han först att han inte vill kommentera de frågor som interpellanterna ställer. i svaret kan man dock läsa följande: ”Det stämmer att regeringen vill stärka allmänhetens delaktighet bland annat vad gäller tillgång till rättslig prövning …” Jag tycker att vi ska hålla kvar denna mening i resten av den debatt som kommer att följa och också utifrån vad statsrådet kommer att säga i fortsättningen. Svaret från ministern är ett otvetydigt ”ja” på frågan huruvida det är rimligt att miljöorganisationer, friluftsliv och annan organiserad allmänhet men också enskilda medborgare ska kunna ges möjlighet att rättsligt pröva fullt normal skogsavverkning, fullt normalt skogsbruk och andra normalt vedertagna skogsbruksåtgärder. Hur har regeringens arbete skötts ? Man skulle kunna använda uttrycket track record – även om jag inte gillar ordet. Låt oss titta på artskyddsförordningen. 51 avverkningar har stoppats , enligt uppgifter från . I areal rör det sig om ca . Det låter kanske inte så förskräckande. Men om det råder ett snittvärde på per hektar rör det sig om i avverkningsvärde som har ockuperats – ett uttryck vi kan använda – av förmenta miljöaktivister från svenska skogsägare och sedan försatts i någon form av limbo av staten. För enskilda skogsägare kan det röra sig om mångmiljonbelopp och innebära ekonomiska följder, brukanderättsföljder och egendomsrättsliga följder. Sedan finns det andra delar. Det finns avverkningsanmälningar. väljer att publicera dem på sin hemsida. Agerandet är ett hot mot integriteten. Skogsägaren har egentligen inte någon möjlighet att själv avgöra huruvida hans avverkningsanmälan ska publiceras på myndighetens hemsida eller ej. Miljöorganisationernas talerätt nämndes tidigare. har anslutit sig till Århuskonventionen och ska respektera den. Sedan finns de övriga delarna. Där finns regeringens rättsliga översyn av skogsvårdslagstiftningen. fattades beslut om en rättslig översyn. I uppdraget ingår att klargöra vem som har ansvaret för att fullgöra de skyldigheterna. Före detta utredare ifrågasatte vid ett seminarium i om en så viktig resurs som skogen verkligen skulle få ägas privat. Även om ministern agerar resolut kan man inte förneka att det faktiskt finns liknande åsikter. Det finns sådana yttringar inom andra delar av regeringen, inom departementen och inom myndigheterna. har markägaren ett ansvar att fullgöra skyldigheterna enligt skogsvårdslagstiftningen. Utgångspunkten måste även i fortsättningen vara att skogsägaren ska ha det lagstadgade ansvaret och kontrollen över sin fastighet. Om nya bestämmelser införs med möjlighet till överklagande enligt skogsvårdslagstiftningen öppnas en avgrund som vi inte kan se effekten av . Normala skogsbruksåtgärder skulle i så fall bli föremål för rättsliga prövningar. Det skulle leda till en ny form av juridisk aktivism från miljöorganisationer och från enskilda medborgare som vi inte har sett dess like av i . Det krävs inte någon speciell tankeverksamhet för att inse att följderna skulle bli oöverstigliga med ytterligare kostsam byråkrati, oroliga skogsägare och förflyttning från hyggesskogsbruk till ett gallringsskogsbruk. 12 (M):