prot · H4099 · 2016-09-27 00:00:00 — Jag har verkligen försökt, inrikesministern, att lyssna efter konkreta förslag där vi kan bli överens. Men om jag säger att Liberalerna vill ha 1 000 fler poliser än regeringen – då är vi inte överens. Om vi vill ha ytterligare 50 miljoner i en lönepott – då är vi inte överens. Om vi vill ha ytterligare 1 100 civilanställda – då är vi inte överens. Jag önskar att vi vore överens. Jag har pratat med många poliser, och det har även mina kollegor och inte minst inrikesministern som jobbar med dessa frågor gjort. Många av de frågor vi liberaler har lyft upp är sådant som poliser har berättat för oss. Det är inte något hopsnickrat på på våning 9. Det här är deras berättelser, och det här är ett sätt för vårt parti att visa att vi tar dessa frågor på allvar. Aktuell debatt om polisens situation Det har varit en bra debatt. Men apropå att anmärkte på frågan om ministerstyre har Liberalernas förslag att kalla inrikesministern och rikspolischefen till justitieutskottet för att diskutera frågorna fått bifall i utskottet. 25 (KD): Vi blir inte mer överens ju fler gånger man säger något i kammare. Det är inte så att något som sägs och sägs innebär att vi kommer överens. Det handlar om innehållet i politiken, i förslagen och i våra budgetalternativ. Den som har följt debatten har sett att vi inte är riktigt överens. tycker att det behövs satsningar här och , och regeringens satsningar på polisen kommer först , efter valet. Inrikesminister säger, herr talman, att vi glömmer anslagssparandet. Men det var ju det jag försökte fråga om i mitt inlägg. Om man tar av anslagssparandet finns det ju inte pengar i anslaget från regeringen i budgeten året efter. Det kommer att innebära att polisen kommer att behöva göra nedskärningar. Detta är inte den långsiktighet som behövs för de poliser som jag har pratat med, som säger att de inte vet om de orkar längre, som har varit i tjänst i fyra fem och kanske fortfarande ligger kvar på ingångslönen. De upplever stor frustration i sitt arbete och får inte den långsiktiga signal som är så viktig att ge: att vi satsar på polisen, på fler poliser, och tar de utmaningar, de problem och den oro som finns på allra största allvar. Vi glömmer att det tar att utbilda nya poliser, sägs det här. Det gör vi inte alls; det har jag sagt här i kammaren att det gör. Vi behöver därför satsningar på fler civilanställda tidigt för att kunna avlasta polisen och få ut utbildade poliser i yttre tjänst. har tidigare föreslagit en rad andra åtgärder för att snabbt kunna avlasta polisens verksamhet och få ut fler i yttre tjänst. Vi är inte överens om hur mycket pengar vi vill satsa på polisen. Där efterlyser jag bättre ledarskap och större tydlighet för att ge polisen de långsiktiga spelregler som behövs. Tack för den här debatten! Tack till er som deltog och tack, , som tog initiativ till den! 26 Statsrådet (S): Jag kan förstå att det blir rörigt för den som lyssnar på debatten. Men som tur är finns alla budgetförslagen på internet, så man kan själv jämföra. Vi är överens om den långsiktiga utvecklingen för svensk polis och om medelsfördelningen som behövs för att anställa fler poliser. Vi har lite olika siffror år ett, och vi räknar lite olika på anslagssparandet; det är helt riktigt. Men några av er har sagt att det behövs åtgärder ”här och ”. Tja, vi sköt ju till 250 miljoner redan i vårbudgeten, . I den meningen är nog ”här och ” lite sent, men välkomna in i debatten! Aktuell debatt om polisens situation Vi behöver mer resurser. Vi behöver bättre lagstiftning. Vi behöver snabbare och smartare lagföring. Det behöver vi för att underlätta polisens arbete. läggs alldeles för mycket av polisens arbete på stamkunder och på saker som inte behöver utföras av polis. Genom att frigöra får vi här och fler poliser för att göra människors vardag tryggare. Jag vill också ödmjukt påpeka att den här regeringen har lagt 63 propositioner från område till sedan vi tillträdde. Många av dem bidrar till att just förenkla och förbättra arbetet och skärpa lagstiftningen. Avslutningsvis vill jag tacka och resten av oppositionen för initiativet till den här debatten. Jag tycker att den i stora delar har varit bra. Jag är liksom övertygad om att diskussionen kommer att gå vidare. Men jag är också övertygad om att vi gemensamt kommer att bevaka att det som var den gemensamma ansatsen i omorganisationen, fler poliser närmare medborgarna, också ska bli verklighet och bli verklighet i de socialt utsatta områdena först. Överläggningen var härmed avslutad. att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i utrikesutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i socialförsäkringsutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i arbetsmarknadsutskottet, att (L) avsagt sig uppdraget som suppleant i finansutskottet, att (L) avsagt sig uppdraget som suppleant i justitieutskottet, att (L) avsagt sig uppdragen som suppleant i civilutskottet och som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet, att (L) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet, att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialutskottet, att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet och att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i arbetsmarknadsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval att riksdagsgrupp anmält som ledamot i utrikesutskottet, som ledamot i socialförsäkringsutskottet, som ledamot i arbetsmarknadsutskottet och som suppleant i arbetsmarknadsutskottet, att riksdagsgrupp anmält som suppleant i skatteutskottet, som suppleant i socialutskottet och som suppleant i näringsutskottet samt att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i utbildningsutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade valda till vice talmannen förklarade vald –till § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2016/17:1 för från utrikesutskottet, 2016/17:3 för från skatteutskottet samt 2016/17:3 för från arbetsmarknadsutskottet. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:41 till näringsutskottet 2016/17:36 och 37 till trafikutskottet 2016/17:29, 40, 42, 52 och 69 till civilutskottet 2016/17:53 till § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:FiU12 En uppdaterad fondlagstiftning (UCITS V) 2016/17:AU3 Regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning 2016/17:UbU3 Fler elever i fler skolor 2016/17:SkU6 Ett svenskt tonnagebeskattningssystem 2016/17:SkU2 Unionstullkodexen och elektroniskt uppgiftslämnande Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU23 om ekonomiska risker för staten i fråga om gruvavfall § 7 Svar på interpellation 2015/16:792 om effekter av polisens omorganisation i inland 27 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa den polisiära närvaron och människors säkerhet och trygghet i . Ombildningen av polisen till en myndighet är omfattande och komplex och innebär stora interna omflyttningar av såväl personal som verksamheter. Omorganisationen medför bland annat att vissa verksamheter koncentreras till färre ställen, vilket är en nödvändig rationalisering som är tänkt att komma medborgarna till del. För att möjliggöra för att nyanställa både poliser och civilanställda har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att myndigheten tillförs –2020. Regeringen föreslår även att polisen avlastas uppgifter, som överförs till andra myndigheter. Det är dock ansvar att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har och besluta om vilka resurser olika regioner och polisområden ska ha. Statskontoret har också fått regeringens uppdrag att följa upp ombildningen av polisen. En första delredovisning av uppdraget ska lämnas . Jag följer noga arbetet för att säkerställa att intentionerna med reformen infrias. 28 (M): Tack, inrikesministern, för svaret! De som väntade på tydlighet i svaret kommer dock att få fortsätta vänta. Vi hör om mer pengar – i och för sig pengar som rikspolischefen redan har intecknat till civilanställda och som till största delen kommer efter valet – men ingenting om ledning och styrning i polisorganisationen. Det här är en viktig och angelägen interpellationsdebatt. diskuterar vi storstadsförhållandena och poliskaoset där. Alltför sällan diskuterar och debatterar vi även förutsättningarna på landsbygden – därav min interpellation här och . Igenkänningsfaktorn tror jag kommer att vara stor även i de andra länen i utöver , som jag kommer att fokusera mest på. lades länskommunikationscentralen, LKC, ned. Akuta polissamtal från länet kopplas nu i stället till , där insatserna leds från den nya regionledningscentralen. Flytten möttes tidigt av skarp kritik från de anställda, som framför allt lyfte fram faran med att lokalkännedomen försvinner. Vi har i en unik organisation, det så kallade Trygghetens hus. Där ingår räddningstjänst, kriminalvård, , regionen, , SOS Alarm, , och åklagarkammaren. Myndigheternas beslutsfattare träffades , och samordningen var alldeles utmärkt – man fattade snabba beslut. Vi har haft enormt många studiebesök på den här enheten, och man har alltid sett den som effektiv och som en stor förebild för övriga landet. Det var också anledningen till att jag bjöd in till – att visa LKC men också visa polisorganisationen i vårt län. uttryckte att det var lugnt i på larm. Något som han inte beaktade var de stora avstånden i länet. Låt mig påminna om att är det tredje största länet till ytan i hela . Polisen ville med den nya centraliseringen uppnå effektivare styrning och ledning, öka antalet poliser i lokalpolisområdena med mera. har vi facit beträffande den nya organisationen och flytten av LKC till . Medierna rapporterar senast om stressade medarbetare – av dem har redan slutat. Man sitter med 150 timmars övertid. Man bryter därmed mot både arbetsmiljölagen och arbetstidslagstiftningen. Man har för lite personal. Detta är alltså rapporter från personalen själv. Man har inga upparbetade rutiner. finns sex operatörer men bara två eller tre polispatruller som ansvarar för – hör och häpna! – av landets yta. Man rapporterar också om teknik som inte fungerar. kunde man koppla på snabbnummer för att snabbt nå andra enheter, som socialtjänst och ambulans. sitter man och slår i pärmar. Man har alltså gått tillbaka i utvecklingen. Det är enormt tuffa villkor för personalen. Jag lider faktiskt med dem. Jag vill ställa en fråga till statsrådet. När du hör min beskrivning, hur kommenterar statsrådet den rättssäkerhet som råder i vårt län, och vilka åtgärder avser man att vidta? 29 Statsrådet (S): Polisen har en mycket ansträngd situation. Det gäller och flera andra delar av landet. Fördelen för är att man har lägre brottslighet än snittet för landet, vilket är glädjande. Men vi tillför till polisen i den kommande budgeten. Vi tillsköt till polisen. Vi gör en betydande renodling av polisens verksamhet och ett betydande tillskott av civilanställda för att redan nu frigöra fler poliser i yttre tjänst. När det gäller hur polisen organiserar sitt arbete är det polisen själv som ska avgöra det. Det är jag, och en enig riksdag överens om. Det var också en enig riksdag, inklusive och hennes parti, som stod bakom den nya omorganisationen, regionindelningen och därmed även effektiviseringen i form av att LKC slogs ihop till RKC. Därvidlag har jag och interpellanten ingen annan uppfattning. Vi är också överens om att vi behöver göra mer för att förbättra polisens arbetsmiljö och arbetsvillkor. Det är därför vi skjuter till , för övrigt ganska exakt samma summa som tillskjuter till svensk polis. 30 (M): Låt oss påminna oss om att de 2 miljarderna till stor del redan är intecknade av rikspolischefen till civilanställda, som jag sa tidigare, och att det mesta av pengarna kommer efter valet. Jag frågade också om specifika förutsättningar för men har inte fått svar på det. Jag kommer att beskriva händelser direkt från verkligheten i mitt län. är ordförande för , och han är oerhört kritisk till den nya organisationen. Han avser såklart regionledningscentralen i , som leder också fjällräddningen. Han beskriver en man som var och som bröt benet på fjället. har det inte varit något problem att få ambulanssupport vid en så pass allvarlig skada. Men nekade RLC i helikopter, och det innebar att fjällräddaren fick bära mannen – med de smärtor som vi vet att det är – flera kilometer till närmaste väg. Fjällräddningen har väntat på en samordnare . Jag vet nu att det är på gång och att det kommer en samordnare. Men det handlar , och vi pratar ändå om liv och död för många människor i den här regionen. hade 17 polistjänster, vilket kan anses vara helt relevant med de stora avstånd som råder där uppe. kunde vi se att det fanns en enda polispatrull på en yta från till , vilket är . I medierna ser vi också intervjuer där restaurangägare eller andra företagare i länets ytterkanter uppger att de inte längre ringer till polisen. De har försökt , men det är ingen idé. Då blir det också en missvisande statistik när man säger att det är låg frekvens på brotten. Det värsta scenariot var ganska . En beväpnad man i kommun avlossade ett skott mot en minderårig flicka. Det är såklart ett prio 1-ärende, men jag konstaterar att ingen polispatrull kunde skickas ut. Polisutryckningar har också kört fel. Krokomspolisen dirigerades till när de skulle till . Det är fel. Vid inbrott på hamnade man i . Det är fel – tur och retur. Jag möter många otrygga människor, särskilt sådana som bor ensligt. är det kvinnor, änkor, som bor kvar i sina fastigheter långt ut i landsbygden. De uttrycker sig så här: Vi betalar skatt som alla andra. Då finns det också förväntningar på ett väl fungerande rättssamhälle. Jag håller verkligen med om det. kommun, med i spetsen, har på olika sätt samordnat och agerat för att påvisa bristerna i polisorganisationen. Det handlar om skrivelser, uppvaktningar och möten. Jag vet också att även andra kommunalråd från länet och från har skrivit en gemensam artikel och beskrivit den ohållbara situationen. I , som täcker av landets yta, kan det under vissa tider helt saknas polisiär närvaro i betydande delar av länet. Det gäller också , och så vidare. Min fråga blir: Hur ser inrikesministern på den icke fungerande ledningen och styrningen och den dåliga arbetsmiljön inom polisorganisationen vid regionledningscentralen i , som är en stor grund för de här problemen? 31 Statsrådet (S): Först måste jag fråga varifrån får påståendet att resurserna skulle vara intecknade. Vad bygger hon det påståendet på? blandar vidare ihop polistjänster och poliser. Det stora problemet i och en del andra kommuner i närheten är ju att det har varit svårt att rekrytera poliser dit. Det har ingenting med omorganisationen att göra. Det har ingenting med ledning och styrning att göra. Vi måste bli bättre på att rekrytera poliser lokalt och ge dem tjänster lokalt. Det måste helt enkelt bli attraktivare att vara polis i glesbygd i . Det ska vi se till genom att ge lokalpolisområden större inflytande över rekryteringen men också genom att göra det lättare för dem som har en bakgrund i de här delarna av landet att också få tjänster där. Det tror jag är rätt medicin framåt. Exemplet med skottlossning som tar upp är föremål för utredning. Jag har noterat att polisen redan har sagt att det var fel och att det inte hade något med resursbrist, omorganisation eller regionledningscentral att göra. Jag träffar kommunalrådet i och 15 andra lokala politiker. Jag hoppas att vi ska ha ett konstruktivt meningsutbyte om vad vi tillsammans kan göra för att öka tryggheten och polisnärvaron i och . Stora delar av de problem som tar upp hänför sig till rekryteringen i glesbygd. Det är tyvärr inget som är unikt för , och det är heller inget som har kommit nytt . Under en lång rad år med alliansregeringen har det varit ett problem. Vi ska naturligtvis ta tag i det problemet, och vi ska naturligtvis se till att vi får ökade möjligheter att rekrytera duktiga poliser även till . 32 (M): Beträffande rekryteringsproblem sökte en utredare, och enligt uppgift har 50 poliser sökt den tjänsten. Många av dem som söker sig från polisyrket uppger de missförhållanden som råder som orsak. Det är viktigt att beakta. Invånarna i vet alltså inte om eller när en polis ska komma till undsättning. Det gäller även prio 1-ärenden. Det har vi haft exempel på. Även om detta är under utredning har det ändå skett. Vi måste ändå konstatera att samhällets trygghet står och faller med en fungerande polisorganisation. Några uttalar att det annars finns en risk för att man tar lagen i egna händer. Vi moderater vill att hela ska leva. Då är även trygghetsfrågorna oerhört centrala för inlandets kompetensförsörjning och för inflyttning. Trygghetsaspekten är jätteviktig. Det är viktigt att inland, glesbygd och landsbygd värderas lika högt som stad och kust. Jag har lämnat en beskrivning av en mycket ansträngd och oacceptabel situation i . Jag hoppas och förutsätter att inrikesministern agerar kraftfullt utan att hänvisa till pågående rapporter, utredningar och så vidare, där det är en mycket lång framförhållning. Det krävs åtgärder här och . Dessa förväntningar finns. Jag kommer självklart att fortsätta att följa hur arbetet fortskrider, och jag har självklart en ständig dialog med dem som bor i länet men också med de poliser som jobbar inom verksamheten. Avslutningsvis tackar jag för en viktig debatt. 33 Statsrådet (S): Jag hade önskat att hade gett en lite mer konsistent och rimlig beskrivning av det hårda arbete som många av de duktiga poliserna i och inland gör – de påfrestningar som polisen har varit utsatt för i form av ökat terrorhot, ett rekordstort asylmottagande och den första gränskontrollen – och att hon inte använder en ansträngd sommarsituation som utgångspunkt för att skapa och sprida otrygghet i hela länet. Vi tillför stora resurser till svensk polis – över 2 miljarder . Vi tillför redan nu i vårbudgeten som gör att vi kan anställa fler civilanställda och frigöra fler poliser. Detta är bra och viktiga insatser, men de löser inte rekryteringsproblemet i glesbygd för svensk polis. Där måste vi jobba med en bättre och mer flexibel rekryteringsmetod än vad polisen har förmått. På det sättet kan vi fortsätta att utveckla svensk polis och göra det tryggare även för dem som bor i glesbygd och i inland. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2016/17:1 om trygg arbetsmiljö inom rättsväsendet 34 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att de som arbetar inom rättsväsendet kan vara trygga på sin arbetsplats. Hon har också frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att garantera att myndighetsutövningen inte påverkas av hot och trakasserier mot allmänheten. Personal som verkar inom det offentliga och som bedriver myndighetsutövning kan riskera att hamna i situationer där de blir utsatta för hot eller trakasserier. Det gäller inte minst inom rättsväsendet. I en nyligen publicerad rapport konstaterar , Brå, att upplevelsen av otillåten påverkan mot myndighetspersonal har ökat . Brå konstaterar att säkerhetsarbetet inom berörda myndigheter har utvecklats, vilket kan ha inneburit en lägre tolerans och en ökad medvetenhet om påverkansförsök hos myndigheternas personal. Även om Brå konstaterar att trakasserier och påtryckningar inte påverkar tjänsteutövningen i någon större utsträckning medför det desto större konsekvenser för hälsan och privatlivet hos den enskilde. Tryggheten på arbetsplatser behöver tas på största allvar. Det är främst myndigheterna själva som inom ramen för det delegerade arbetsgivaransvaret ansvarar för sin personals arbetsmiljö och säkerhet. Exempelvis har både och , mötesrum och arbetsmetoder som är utformade för att minimera risken för oönskad konfrontation. Alla nya domstolar har avgränsade personalutrymmen, möjligheterna till säkerhetskontroll har successivt utvecklats och domstolarna har anställt fler ordningsvakter och installerat fler larmbågar. Kravet på högre säkerhet har länge prioriterats vid planeringen av domstolarnas lokaler, och den utbildning som erbjuds domare i säkerhets- och ordningsfrågor har utökats. Regeringen ser dock allvarligt på alla typer av hot och våld oavsett om det är mot myndighetspersonal, mot andra grupper inom offentlig sektor eller mot enskilda. Regeringen har bland annat tillsatt en utredning som fått i uppdrag att undersöka hur förutsättningarna för ordning och säkerhet i domstolarna kan förbättras. Regeringen har också aviserat en översyn av straffen för attacker mot blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner för att ytterligare skydda dem i deras arbete. 35 (V): Jag tackar inrikesminister för svaret. Jag tänkte börja med att fokusera på de anställda inom rättsväsendet. Mitt första jobb efter universitetsexamen var som domstolssekreterare vid en tingsrätt. Jag stämde i åtal, och jag förordnade offentlig försvarare. Jag kopierade papper och skrev utkast till domar. Jag protokollförde i säkerhetsmål och pratade med rädda målsägande. Jag ringde nämndemän och delgav tilltalade. Detta var såklart ett mycket spännande arbete, och jag som ledamot i justitieutskottet är mycket tacksam för att ha denna erfarenhet. Därför har jag den allra största förståelse för den oro som många av medlemmarna i uttrycker i den undersökning som har gjort bland sina medlemmar om hot, våld och trakasserier på arbetsplatsen. Jag har själv varit där. Jag var även fackligt engagerad, och det är därför som jag är extra glad över att lyfter fram denna fråga och sätter press på frågor om arbetsmiljö inom rättsväsendet. Var sjätte person som arbetar inom rättsväsendet känner sig otrygg på jobbet. Andelen anställda inom rättsväsendet som har utsatts för hot eller våld varierar självklart beroende på vilken myndighet som man jobbar på. På är det som har varit utsatta för våld eller hot. Hos polisen är det faktiskt ganska mycket färre – . De flesta incidenter sker under arbetstid och via telefon eller andra personliga kontakter. Vi vill ha ett öppet rättsväsen, och vi vill ha ett rättsväsen som det är lätt att få kontakt med. är det just kontakterna med allmänheten, som ofta är upprörd, arg eller frustrerad, som rättsväsendet handskas med . Självklart händer det saker. Tyvärr har antalet polisanmälningar som tjänstemän inom rättsväsendet gör minskat över åren. var det som polisanmälde, och vart fjärde hot polisanmäldes. Minskningen har alltså skett. Skadegörelse däremot anmäls mer – 2013. Det är därför som det är så viktigt att vi talar om vikten av att polisanmäla även hot och hat som skett under arbetstid. Självklart är det svårt att dra gränsen när det gäller vad som har varit ett hot eller inte och vad det var som hände. Men det måste finnas en gräns för hur mycket en statlig tjänsteman ska behöva ta i sin yrkesroll. Det handlar i grund och botten om vilket slags rättsväsen som vi vill ha och vilken arbetsmiljö som ska finnas. Därför vill jag fråga statsrådet hur vi ska kunna arbeta framåt för att alla anställda i rättsväsendet ska känna sig trygga och säkra på jobbet. 36 Statsrådet (S): Som jag var inne på i mitt svar på interpellantens frågor är det i första hand en fråga för respektive myndighet att ha en genomgående hög nivå på sitt säkerhetsarbete, att ha ett bra stöd för den personal som råkar ut för denna typ av händelser och att ha en bra säkerhetsorganisation. Jag är inte säker på att man ska se andelen polisanmälningar som ett bra eller dåligt tecken. Vi vill naturligtvis att så många som möjligt av dem som råkar ut för denna typ av hot ska polisanmäla. Det kan till och med vara så att det finns ett visst mått av underanmälan när det gäller polisens anmälningar.