prot · H40914 · 2016-10-13 00:00:00 — Men det är inte ett svar på frågan varför ljuger. Därför vill jag helt enkelt att svarar på frågan. Varför ljuger så mycket? 38 Statsminister (S): Nej, jag säger att jag inte gör det. har nazistiska rötter; det bara är så. Det fanns hakkors där, ja, och framför allt en bredd av nazistiska symboler. Det var så. Det blir 40 miljarder mindre till välfärden. Så är det. Ni säger att ni lägger till en del pengar, , men sedan drar ni bort också. Summan är −40 miljarder. Det kommer du icke ifrån. Det är sanningen, och det står jag för. Det är inte så svårt att läsa tidningen och ta del av vad som händer i . Det går ju inte utan att någon av främsta företrädare – jag talar inte om allmänheten här , utan jag talar om de främsta företrädarna – beter sig som ingen annan gör. Inget annat parti skulle tolerera detta. Det är sanningen, . 39 (C): Fru talman och statsministern! delas socialt och regionalt. Vi ser en pågående tudelning mellan dem som har jobb och dem som inte har det, mellan dem som kommer nya till vårt land och dem som är födda och uppvuxna här samt mellan dem som har en lång utbildning och dem som saknar utbildning. Det oroar mig att tudelningen ökar. Tittar man i de prognoser regeringen själv tar fram ser man att vi kommer att ha uppemot 1 miljon människor som lever i utanförskap. Bland de arbetslösa kommer att tillhöra riktigt utsatta grupper, som kommer att få mycket svårt att komma i arbete. Detta är en väldigt oroande utveckling. Jag vill att vi ska bryta tudelningen, och jag vill att vi ska fokusera på integrationen. Vi har en statsminister och en regering som inte ens tar ordet ”integration” i sin mun. Det finns olika sätt att bryta tudelningen, inte minst bland nyanlända. Det handlar om utbildning, och där finns det ingen politisk konflikt. Det handlar om språkinlärning, och det handlar om att få fram fler jobb. De åtgärder regeringen brukar lyfta fram när man pratar jobb handlar bland annat om 5 000 statliga beredskapsjobb – som om 5 000 jobb skulle göra jobbet mot den enorma utmaning står inför. Man brukar också lyfta upp snabbspår. har Arbetsförmedlingen beskrivit att 11 av 14 snabbspår har problem och att 5 snabbspår inte fungerar alls. gav näringsminister i uppdrag att skapa fler enkla jobb. Jag skulle därför vilja fråga : Vilka är dessa enkla jobb? 40 Statsminister (S): Först och främst tycker jag att det ändå är på sin plats att sluta med siffertricksandet när det gäller utanförskapet och i stället titta på verkligheten som den är. delas – ja. Vi hade av borgerlig politik, då utanförskapsområdena växte. Vi fick ganska många fler utanförskapsområden. Det berodde bland annat på underinvestering i utbildning. har vi en situation där det finns 100 000 jobb som inte blir tillsatta därför att företag och arbetsgivare inte hittar rätt utbildad arbetskraft. För mig är det en väldigt tydlig signal om att vi ska utbilda människor. Fler måste få möjlighet att ta de jobb som finns, och det är därför vi investerar i 70 000 utbildningsplatser runt om i . Vi har lagt om politiken, från skattesänkningar och nedskärningar – de nedskärningar ni bland annat gjorde på utbildningsområdet, – till att investera. Vi investerar i infrastrukturen, vi investerar i bostäder och vi investerar i välfärden. Då kommer naturligtvis också fler jobb. Bara det att man bygger blir det fler jobb av. Det blir jobb för tjänstemän i byggindustrin, för snickare, för armerare och för betongarbetare. Det blir jobb för dem som gör vattenkransarmaturerna. Det blir jobb för dem som gör fönster och dörrar. Det blir jobb när man investerar, . Det är därför vi ska fortsätta investera. Det finns olika grupper på arbetsmarknaden. En del har en väldigt hög utbildning, och en del har gymnasieutbildning. Sedan finns det även en grupp som har väldigt låg utbildning och dessutom har kommit upp i åldrarna. De behöver naturligtvis andra jobb, och det är därför vi ska ha beredskapsjobb. Jag kan också tänka mig fler av subventionerade anställningar. När vi pratar med folk i det privata näringslivet säger de att de har en hel del arbetsuppgifter som inte utförs ute på företagen. Näringslivet vet väl bättre än både du och jag vilka arbetsuppgifter det är, . Men de ser att de finns, och de kan också bidra. När vi växlar upp detta till det privata näringslivet kommer fler att kunna få arbete – betydligt fler. 41 (C): Jag tackar statsministern för svaret, även om jag kanske inte kan säga att det var ett svar. Det var ett klassiskt icke-svar. Jag frågade vilka enkla jobb ser framför sig och hur det kommer sig att regeringens lovvärda – får man väl ändå säga – snabbspår inte funkar. Arbetsförmedlingen säger att 11 av 14 har problem, och 5 funkar inte alls. Av traineejobben, som i valrörelsen lovade att det skulle bli tiotusentals av, har det blivit 125 jobb. Man höjer skatter på jobb och företag, trots att man borde sänka dem för att jobben ska växa fram. Man blundar för tudelningen, och kan inte ens säga ordet ”integration” i svaret. Jag tror att det är oerhört viktigt att få en regering som förstår tudelningens konsekvenser, det vill säga ett utanförskap där uppemot 1 miljon människor kommer att leva i passivt bidragsberoende, och förstår att detta måste brytas, att man behöver ha en reformagenda för integration, jobb och företagande och att detta är på allvar. 42 Statsminister (S): Utanförskapsområdena växte under den borgerliga regeringen. Klyftorna växte under den borgerliga regeringen. Fattigdomen växte under den borgerliga regeringen. Det är ert resultat, . Ert absolut största misslyckande var arbetslösheten. Den var högre när ni lämnade än när ni tillträdde. Det är en bedrift av er. Vi sänker nu arbetslösheten på totalen. Jobben växer till, och vi har fler arbetade timmar. Det är en bra grundförutsättning. Det är själva förutsättningen. En del av detta beror på att vi investerar. har vi hög investeringstakt i byggsektorn, och vi har en bra privat konsumtion beroende på att människor känner trygghet i sin ekonomi. De har fått bättre möjligheter även när de är sjuka eller arbetslösa. Det bidrar till ekonomin, och det bidrar till jobben. Sedan är det några som behöver enklare vägar in i jobb – ja. Det är därför vi har 5 000 beredskapsjobb i de statliga företagen. Du vet hur liten del det är av den totala arbetsmarknaden, , men växlar vi upp detta till hela arbetsmarknaden har vi betydligt fler jobb. När det gäller snabbspåren är det 2 000 , . Rätten till personlig assistans 43 (V): Fru talman och statsminister ! LSS och den personliga assistansen är en av de viktigaste och finaste delarna av det svenska välfärdssamhället. För de människor som behöver assistansen är det en frihetsfråga. Det ger dem frihet att leva ett någorlunda rimligt liv och göra saker som för oss ofta är helt självklara. ser vi en rad uppmärksammade beslut som innebär att personer som verkligen behöver den här hjälpen inte får den eller inte får den i samma omfattning som . Det har flera olika orsaker. En orsak är ett par domar i vägledande fall, och en annan är att regeringen i sitt regleringsbrev till har gett ett uppdrag att hålla igen på kostnaderna vad gäller den personliga assistansen. Om man ger ett sådant uppdrag till en myndighet är det klart att man får räkna med att myndigheten gör en mer restriktiv bedömning i de enskilda fallen, och det är det vi ser . Jag tycker att det har blivit väldigt olyckligt. Framför allt har det blivit olyckligt för de människor som verkligen behöver den personliga assistansen. Vi har därför tagit initiativ i socialutskottet till att om möjligt samla en majoritet i – ihop med de borgerliga partierna, hoppas vi – för att ta tillbaka det besparingsbeting som regleringsbrevet till i praktiken innebär. Vi är beredda att göra det för att den personliga assistansen ska fungera som det är tänkt, efter intentionerna i lagstiftningen. Men det allra bästa vore förstås om regeringen kunde säga att detta inte blev riktigt som man tänkt sig, att det slår för hårt mot de enskilda och att man omprövar beslutet. Är regeringen beredd att göra det, ? 44 Statsminister (S): Först och främst gäller det att ge en korrekt beskrivning av vad som faktiskt sker . Det uppdrag regeringen har gett är att se över den dramatiska kostnadsökningen för att den inte ska vara så dramatisk. Det andra som sker nu är att några prejudicerande domar har gett utslag, och det ser vi över. Ansvarigt statsråd har sagt direkt till Inspektionen för socialförsäkringen: Titta på dessa konsekvenser. Jag vill ha en beskrivning . Sedan har vi en översyn av hela regelverket, vilket är viktigt. Bland annat har vi en fråga som borde intressera , nämligen att vi måste se om pengarna faktiskt går till dem som behöver pengarna. Detta är en viktig rättighetslagstiftning, och människor ska ha den rättigheten. Det är en frihetsfråga och en djupt ideologisk fråga för mig. Det är lika viktigt när det gäller det här stödet, precis som alla andra stöd, att pengarna går till det som de är avsedda för. Vi har 1 000 företag med 16 000 brukare. De använder en hel del av pengarna till konsulter, till juridiska konsultationer. En del går till vinster och en del till marknadsföring, inte till brukarna. Tycker att det är bra att pengarna som ska gå till brukarna i stället går till jurister, konsulter, vinster och marknadsföring? Eller kan tänkas vara berett att göra en översyn, så att de pengar som ska gå till brukarna går till dem och inte till några andra ändamål? 45 (V): Jag tror att känner till ståndpunkt när det gäller privata vinster i välfärden. Vi har debatterat det , och det är något som vi gemensamt arbetar för att se över. Och det tycker jag är fullt rimligt. Pengarna ska gå till brukarna som verkligen behöver dem. Vi ska till exempel inte ha oseriösa företag, som vi har haft. Det måste vi absolut göra någonting åt. Men det får inte gå ut över dem som faktiskt behöver assistansen. Det vi ser nu är att det är de personer som behöver assistansen som drabbas. Ja, i den mån kostnader går till sådant som de inte är tänkta för ska det självklart ses över. Men vi är inte beredda att inskränka den enskildes frihet, som det här handlar om. Man måste kunna göra två saker . Det är bra att man ser över effekten av domarna; det är helt nödvändigt. Jag hoppas att det också leder till att regeringen föreslår en bättre lagstiftning, om det behövs. Jag hade önskat att hade sagt: Det här har blivit fel. Vi kommer att ta tillbaka besparingsbetinget – som det i praktiken är – till . 46 Statsminister (S): Det är fel och populistiskt att kalla det för bespararingsbeting. Det är icke ett besparingsbeting. Det är en instruktion till en myndighet att se över kostnadsökningen, den dramatiska ökningen av kostnader, inte att man ska dra ned på kostnaderna. Och detta ska ske inom ramen för befintlig lagstiftning. Det här är en rättighetslagstiftning, och ska individen ha rätt till assistansersättning också enligt de här instruktionerna. Men vi måste också se att pengarna ibland hamnar fel. kan här, som i många andra fall, göra två saker . Det är klart att vi ska göra det här, men vi ska ändå inte göra det, för just nu passar det att ha en lite mer populistisk inställning. Jag beklagar det. Det här är en viktig rättighetslagstiftning som vi ska hålla fast vid. Människor har rätt till assistansersättning. Men det är vår skyldighet att se till att pengarna hamnar rätt, och det tänker jag stå upp för. Konsekvenserna av regeringens riktlinjer för LSS 47 (L): Hon har en hjärnskada, epilepsi. Hon kan inte se. Hon kan heller inte röra sig. Hon behöver assistans för att kunna leva. hjälper assistenter och föräldrar till för att ge henne möjlighet att rida. Eftersom hon inte kan röra sig förstår var och en att det krävs mycket hjälp. Men det är då känner frihet. föräldrar är förtvivlade. Det beror på att har fått order om att spara in på assistansen. Jag utgår från att de följder det får inte är regeringens avsikt. Likväl är det konsekvenserna av de beslut som regeringen har fattat, och som pekade på. Jag har inga invändningar mot att man utreder reglerna. Ni har tillsatt två utredningar om reglerna för assistans, en som ska vara klar och en som ska vara klar . Man bör då avvakta utredningarnas resultat innan man ger order till om nedskärningar. Men ordern om nedskärningar till gavs ju i regleringsbrevet, precis som påpekade. Det finns antaganden om att pengar går till andra saker. Det fuskas säkert. Fusk är kriminellt och ska naturligtvis lagföras. Fusk förekommer i mer eller mindre alla bidragssystem. bedömde att det var som var fusk, och det är oacceptabelt. Men er besparing slår mot dem som behöver hjälp. är ingen fuskare. Hon behöver assistans. 48 Statsminister (S): Naturligtvis är det så. Det här är en bra lag, en rättighetslagstiftning, som ska upprätthållas. Det gäller att hålla sig till en lagstiftning. Det får och alla andra göra. Det gjordes några utredningar också på den borgerliga tiden. De kom och visade redan då tydligt att pengarna – fusk kanske var en liten del – gick till jurister, konsulter och marknadsföring och inte till brukarna. Det visste den borgerliga regeringen. Det var bara det att de valde att inte göra någonting. Vi tänker göra någonting åt detta för att se till att brukarna, och de andra, faktiskt får den hjälp de behöver. Det är de som ska ha den, inte jurister, konsulter och marknadsförare. Den är till för brukarnas frihet, och den tänker jag fortsätta att stå upp för. Det här är en rättighetslagstiftning som vi tänker hålla fast vid. Vi ger oss inte på den punkten. Vi tänker bara se till att det är de som ska ha stödet som får pengarna, inte jurister och konsulter. 49 (L): Det var Liberalerna, eller som det då hette, som drev igenom rättighetslagstiftningen LSS under den borgerliga regeringen . I paragraferna är det inte exakt definierat, utan det är en tolkning som gör, vad som berättigar assistans och hur många timmar assistans man behöver. Det är en bedömning som görs. Bara för att det är en rättighetslagstiftning är det ju inte givet att individen x behöver y antal timmar, utan det är en prövning som görs. När regeringen går in och säger att ska skära ned antalet timmar bryter förmodligen inte mot rättighetslagen, men man stramar likväl åt det stöd som de här individerna får. Det är den konsekvensen detta får, . Jag har inget emot utredningar som ska granska om pengarna går till fel ändamål. Men invänta då resultaten av utredningarna innan du beordrar stora nedskärningar, som du har gjort! Min vädjan är precis som – vi är eniga på den här punkten: Dra tillbaka ordern om nedskärningar! 50 Statsminister (S): säger att han inte har något emot utredningar. Det gjordes utredningar , och han vet ju svaret. Pengarna går också fel. Det förekommer en del fusk. Det är en del konsultarvoden, vinster och marknadsföring. Jag vill att pengarna ska gå till brukarna. Regeringen har inte gett någon instruktion om att man ska minska antalet timmar. Däremot har vi sagt att man ska hejda den kraftiga ökningen. Det är inte en stor ökning av antalet personer som får assistansersättning utan en stor ökning av antalet timmar. Vi vill att man ska se över den kraftiga ökningen. Vi har aldrig instruerat om att minska antalet timmar. Vi ska hålla oss till sanningen. Det är en bra början. LSS och regeringens regleringsbrev till 51 (KD): Oron hos de personer som är beroende av assistans enligt LSS är påtaglig. Den växer, och jag tror att den har vuxit ytterligare efter de fyra chanser som har haft på sig att svara på frågor från och men svävat på svaret. Han säger att det handlar om att se över kostnadsutvecklingen. Man kan då bläddra i det regleringsbrev som regeringen har gett till med en instruktion. Där finns inte orden ”se över” med. Där handlar det om att ska bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar med assistansersättning. Det är ganska stor skillnad, , på att se över och att bryta utvecklingen. Jag är helt övertygad om att de rättigheter som är fastställda i lag kan man inte smyga igenom förändringar av i regleringsbrevet till . Vi behöver ha en öppen debatt, en folkligt förankrad debatt. Det är bra med utredningar. Men ni har smugit in en ändring i regleringsbrevet till . Där står inte de ord som du har använt i den här debatten, , att ”se över”, utan det handlar om att ”bryta”. Jag tycker att det här är oerhört allvarligt. Bara farhågan att någon skulle riskera att dö på grund av indragen assistans borde göra att statsministern gör allt som står i hans makt för att vidta åtgärder och ge ett annat direktiv till . Är du beredd att göra det, ? 52 Statsminister (S): För tredje gången: Det handlar om att bryta utvecklingen av antalet timmar. Utvecklingen går rakt uppåt. Det är något fler människor som får stöd, men det korrelerar inte med antalet ökade timmar. Det är en dramatisk ökning av antalet timmar, och vi vill bryta denna utveckling. Det tycker vi är riktigt. En gammal utredning som gjordes visar att en del av resurserna inte används till brukarna. Dessa fakta har vi redan. En del går till konsulter, jurister, marknadsföring och vinster. När vi vet det, är det inte då vår skyldighet att ändra på det så att pengarna faktiskt går till dem som behöver dem? Det är en rättighetslagstiftning, och vi tänker stå upp för den. Men vi tänker också se till att pengarna kommer dit de ska, till brukarna. 53 (KD): Det stämmer inte, . Det handlar inte bara om timmar utan om antalet personer. var det färre personer som beviljades assistans enligt LSS än 2014. Då fanns regleringsbrevet och direktiven från regeringen till . Meningen om att bryta utvecklingen får konsekvenser för dem som är beroende av assistans. Det stämmer inte att det bara handlar om timmar. Det handlar om personer. Dessa personer behöver vi ge de lagstadgade rättigheter som de har. Vi får inte dribbla bort det genom att göra ändringar i regleringsbrevet till innan vi har sett resultaten av utredningarna. Du börjar i fel ände, . Är du beredd att göra om och göra rätt? 54 Statsminister (S): Det är antalet timmar som ökar dramatiskt, och det står inte alls i korrelation till antalet personer. Då måste vi rimligen se över det. Det ska dock göras inom ramen för den lagstiftning som finns. Det är ingen som har ändrat lagen; den ser precis likadan ut. ska hantera den precis som de gjorde förut, som en rättighetslagstiftning. Vi har inte sagt att de ska göra en annan bedömning så att det blir färre timmar. Men vi ska se till att pengarna används rätt. De ska gå till brukarna. Det är vårt besked. Jämlik och tillgänglig vård 55 (S): Sjukvården är helt beroende av att det satsas tillräckligt mycket skattemedel så att vi får tillräckligt mycket personal och tillräckligt många vårdplatser. Det är också avgörande att vården ges efter behov. Vård ska ges till den som behöver den bäst, och inga andra faktorer ska avgöra. Den akuta och livräddande vården är givetvis det allra mest avgörande. Sjukvården är framför allt en regional fråga men också en statlig fråga. Den är helt avgörande för hela landet. Det ska inte vara skillnad beroende på var man bor om man får vård . Det finns en oro bland många vad gäller de långa väntetiderna i akutsjukvården. Det finns också en oro vad gäller förlossningsvården, om man ska få komma till den klinik man förväntar sig och få den vård man förtjänar. Hur bedriver regeringen arbetet med jämlik och tillgänglig vård efter behov? 56 Statsminister (S): Jag tackar för en viktig fråga. Regeringen har lagt om politiken från skattesänkningar och nedskärningar till investeringar. En stor del av dem går till vår välfärd, inte minst till sjukvården. Vi har gjort en speciell satsning för att öka bemanningen i sjukvården. Vi har också gjort en speciell satsning på cancervården. Den behöver bli mer jämlik, för här är det alldeles för stora skillnader mellan olika landsdelar vad gäller hur fort behandlingen kommer igång. Vi har gjort stora satsningar på förlossningsvården och mammografin. Därutöver får landstingen 3 miljarder som de själva förfogar över, för det är självklart olika i olika delar av landet. Vi har alltså ökat resurserna för att få en jämlik vård. går vi vidare med att öka tillgängligheten, bland annat genom att tillföra våra vårdcentraler ännu mer resurser så att ännu fler människor får del av vården. strategi inför klimatmötet i 57 (MP): Fru talman och statsminister ! ställde sig i går bakom att godkänna klimatavtalet från . Vi vet att klimatförändringarna är här, att de är allvarliga och att de berör oss alla både nu och i framtida generationer. Men de kan bromsas. Genom regeringens engagemang både nationellt och internationellt har varit en viktig aktör i detta arbete, och arbete är fortfarande av stor betydelse. Med anledning av ledartröja inom klimat- och miljöpolitiken frågar jag statsministern: strategi avser regeringen att ha inför klimatmötet i ? 58 Statsminister (S): Det var en stor dag i i går, och det är en stor dag eftersom regeringen har kunnat fatta beslut om att ratificera . Jag är övertygad om att utan EU hade vi inte haft något Parisavtal. Det var en viktig start, men det är nu jobbet börjar på riktigt. Det blir ett riktigt partsmöte i eftersom vi är parter i ett avtal som ska ta detta vidare. Vi engagerar oss på många sätt i klimatförhandlingarna, för vi måste fatta helt nödvändiga beslut. Det innebär exempelvis att ta upp diskussionen inom ramen för EU om att skärpa våra egna klimatambitioner så att vi når längre än vi redan har gjort. Denna diskussion är igång, och den kommer inte minst klimatminister att vara mycket engagerad i. Tvång att ingå i storregioner 59 (M): Fru talman och herr statsminister! När regeringen var nytillträdd inledde man ett ambitiöst och på sätt och vis välbehövligt arbete med en ny regionindelning för . En indelningskommitté tillsattes som skulle utreda möjligheterna, förutsättningarna och även ett genomförande av en regionförändring. Denna indelningskommitté har hitintills sagt att inget landsting och län ska tvingas in i en storregion mot sin vilja. , , sa nej till att ingå i en storregion . Kan statsministern här och garantera att löftet att man inte ska tvingas in i en storregion mot sin vilja kommer att hållas? 60 Statsminister (S): Jag kan inte kommentera vad ett enskilt landstings diskussion kommer att landa i. Men av rent praktiska skäl är det svårt att tvinga in någon i ett samarbete. Jag tycker dock att vi ska diskutera principen om att vi behöver en ny indelning av om vi ska orka bland annat det vi diskuterade: ha bra sjukvård över hela landet. Här finns sådana brister att vi bara av det skälet behöver få ett bättre underlag. Kommittén har kommit till denna slutsats eftersom man har haft ett bra stöd runt om i landet. Det ska dock tas i några delar, för det behöver delas upp. Vi behöver en ny regionindelning, och diskussionen får fortsätta. Det ingår andra landsting i samma sammanhang som , och vi vet inte hur den diskussionen kommer att fortsätta. Men, som sagt, av praktiska skäl blir det nog svårt att tvinga någon. Det ser jag framför mig. 61 (SD): Fru talman och statsministern! Det finns en del att glädjas åt. Vi har samma uppfattning om Natoanslutningen och att vi har en mycket duglig försvarsminister. Det är glädjande att vi har en tydlig majoritet i för ett nej till Natoanslutning. Vi har ett läge med ökande oroligheter och spänningar i . Statsministern är väl medveten om detta. Kinesiska och ryska fartyg har haft övningar. Med tanke på den ökande hotbilden och det oroliga läget i är regeringens anslag väldigt litet. Hur ser statsministern på den blygsamma ökningen av anslagen? 62 Statsminister (S): Vi gör en rejäl ökning av anslagen till försvaret i och med den överenskommelse som gjordes. Det fattades beslut av förra regeringen under förra mandatperioden, och har vi skjutit till ytterligare. Det görs alltså en rejäl ökning av anslagen till försvaret. Vi behöver öka vår totala försvarsförmåga. Krigsförbandens försvarsförmåga måste öka. Vi tillför resurser till materiel.