prot · H309130 · 2016-09-08 00:00:00 — Det har hänt några andra saker också , nämligen att EU har beslutat om sanktioner gentemot . Risken är att man blandar mål och medel och att man till slut också blandar äpplen och päron. Frågan är: Vilka medel vill man använda? Vi har en energiunion med energipolitiska mål. Vi håller med varandra om vikten av detta. Vi har en sanktionsregim och en strategi gentemot och hur vi ska hantera inklusive alla de säkerhetspolitiska frågorna. Men är rätt väg att gå och rätt medel att låta staten gå in och avgöra för olika företag vilka leverantörer de ska använda sig av? Då tror jag att vi är farligt ute. Jag står gärna för det. Vi kan hålla på hur länge som helst och gå tillbaka till tidigare frågeställare och dem som har svarat på frågorna. Jag menar att vi måste hantera den situation vi har . Vi har en policy som måste vara alldeles klar och tydlig gentemot inklusive sanktionerna och hålla fast vid dem och stå fast vid denna enighet bland EU-länderna. Vi måste stötta och hjälpa . Vi behöver hjälpa dem att lyckas och hjälpa dem ekonomiskt. Vi behöver se till att de får en energipolitik som är en energipolitik för framtiden. Vi behöver också en försvarspolitik och säkerhetspolitik som sätter oss i det bästa läget. Men vi ska inte använda statens ägardirektiv för att gå in och reglera i detalj hur inte ens ett statligt ägt företag ska ha det med sina leverantörer. Då tror jag att vi är på ett sluttande plan. 24 HANS (M): Tack, utrikesministern! Det som gör mig bekymrad är att tanken med det kärnbränsle som ska användas i är att det blir licensierat och därmed en språngbräda ut på den västliga europeiska marknaden. Det är vad jag ser som den stora faran. Det som är nyckeln är precis det som utrikesministern säger, nämligen den fortsatta sanktionspolitiken. Det är oerhört viktigt att vi har ett fortsatt tryck mot just därför att den illegala annekteringen av fortsätter, att man är inne med rysk trupp i och att Minsköverenskommelserna inte på något sätt verkar respekteras och hållas. Vi vet att det var en diskussion i huruvida man skulle lyfta sanktionerna. är de kvar till . Jag hoppas att vi fortsatt har sanktionerna så länge ockupationen av fortsätter. Det jag är rädd för är att det med ett ökat beroende av rysk gas, ryskt kärnbränsle och ryska ekonomiska intressen fungerar lite grann som ett påtryckningsmedel mot länder. Man kan skruva av och skruva på, och skruva av och skruva på. Det gör mig genuint orolig. Det är i det ljuset jag tycker att man ska se EU:s energiunion. Det är alldeles rätt att hela problemställningen i interpellationen ska sökas tillbaka till vilket förhållningssätt ska ha visavi . Jag hoppas att vi fortsatt står för en stark sanktionspolitik och inte undergräver den genom vare sig politiska beslut eller påtryckningsbeslut. Sedan ska vi stå upp mot på ett tydligt sätt. Vi ska markera att det man har gjort är fel och att det i grunden har ändrat den europeiska säkerhetsordningen. Det kräver diplomati, säkerhetspolitik och en stark svensk försvarsförmåga. 25 Utrikesminister (S): Om detta sista är vi eniga. Vi tillhör de länder som starkast driver på för att behålla sanktionsregimen gentemot , att vara konsekventa och att hålla ihop EU. Men detta är fel verktyg. Man kan ju inte göra detta godtyckligt. Man måste fortfarande följa folkrätten och ha en rättslig grund för att agera, antingen det nu är svensk lagstiftning eller internationell rätt, så att vi blir konsekventa och är en trovärdig handelspartner. Frågan är då hur man ska agera gentemot andra länder. Ska vi också när det gäller andra länder utfärda ägardirektiv eller specificera vilka leverantörer man får köpa från? Då är vi på ett sluttande plan och reglerar detaljer som staten inte ska lägga sig i. Jag trodde nog att , som jag utgår från har en mer tillåtande syn på marknadsekonomin, inte skulle tycka att detta är en särskilt bra option. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2015/16:749 om det svenska kräftfisket 26 Statsrådet (S): har frågat mig om hur jag och regeringen avser att agera för att rädda kräftskivan och det svenska kräftfisket, dess företag och arbetstillfällen. Det har tyvärr förekommit en hel del missförstånd och rykten gällande effekter för signalkräftan av reglerna i EU-förordningen om invasiva främmande arter. gäller EU-förordningens bestämmelser i samtliga medlemsstater för de 37 arter som finns med på den första listan över invasiva främmande arter av unionsbetydelse. Signalkräftan är en av arterna. Listan över invasiva främmande arter har tagits fram utifrån ett EU-perspektiv med syftet att gemensamma åtgärder inom EU ska genomföras för att minska riskerna för att arterna sprider sig inom och mellan länderna och därigenom hotar den biologiska mångfalden samt orsakar sociala och ekonomiska skador. I och har signalkräftan funnit och utgör en viktig ekonomisk och kulturell resurs. har, tillsammans med , varit aktivt under framtagandet av förordningen och drivit frågan att vi måste kunna säkerställa ett fortsatt nyttjande av denna resurs även om den listas. Enligt ska ett nationellt hanteringsprogram tas fram för att signalkräftan ska få hanteras genom fiske med mera. Detta steg innebär att vi nu ska utforma ett program för att hantera signalkräftan på ett sätt som är lämpligt för svenska förhållanden och där ett fortsatt fiske av signalkräfta är möjligt. Havs- och vattenmyndigheten har huvudansvaret för att ta fram ett sådant hanteringsprogram, och det utformas på myndighetsnivå där näringslivsintressen och miljöintressen samverkar för att på bästa sätt tillämpa förordningen. Att sälja kokade eller frysta signalkräftor kommer fortsatt att vara tillåtet liksom transport av levande kräftor till anläggningar för kokning. utesluter inte heller försäljning av levande kräftor under förutsättning att det sker på ett säkert sätt så att ytterligare spridning förhindras. Jag vill därför försäkra att vi även fortsättningsvis ska kunna avnjuta en svensk kräftskiva bestående av svenskfångade signalkräftor. 27 (M): Bakgrunden till interpellationen är, som nämnt, det faktum att det infördes ett nytt EU-direktiv, innebärande att det blir förbjudet att byta, odla, föda upp, transportera, använda, hålla och framför allt sälja 37 så kallade invasiva arter, bland annat signalkräfta. Konsekvenserna av detta blir helt orimliga och slår redan nu hårt både mot vår svenska kräftskiva och mot jobb och företag över hela , till exempel fisk i i min valkrets, , som till följd av detta har tvingats säga upp samtliga sina anställda. Man kan inte fortsätta behandla denna fråga med en nonchalant klackspark. Direktivet må vara välmenande men slår fel i verkligheten. Huvudproblemet i det här fallet är dock främst svenska myndigheters återkommande övertolkningar av EU-direktiv. När presenterade det svenska genomförandet av direktivet stod det klart att en art som hamnar på EU:s dödslista, som signalkräftan, inte längre får säljas i . De får fortsätta säljas , men därefter är det stopp. Efter blir det också förbjudet att sälja signalkräftor, slår fast i sina direktiv, som man nu även publicerar på sin hemsida. Klart är dock att man inte får plantera in nya signalkräftor i de vattendrag där dessa redan finns om dagens bestånd av någon anledning skulle slås ut. Då flodkräftan i princip slagits ut av kräftpesten är signalkräftan helt nödvändig om vi ska kunna ha något kräftfiske över huvud taget. Ska man plantera ut flodkräftor i signalkräftvatten krävs det att man först aktivt utrotar alla signalkräftor. Det skulle ta flera decennier per vattendrag, och det faller givetvis på sin egen orimlighet. Tilläggas kan att färre än 1 000 av flera hundra tusen vattendrag är flodkräftvatten. I värsta fall kommer vi att få förlita oss på djupfrysta importerade kräftor från eller . hantering lämnar allt övrigt att önska. Det är också ett faktum att den varit både oengagerad och inaktiv i detta. måste man agera, och det är denna uppmaning som är bakgrunden till min interpellation. Jag vill tacka ministern för svaret. Dock saknar jag faktiskt svar på två väldigt avgörande frågor. För det första vill jag ha ett tydligt besked från ministern gällande i frågan, det vill säga att det är helt förbjudet att sälja svenska signalkräftor. Vad är det som gäller – är det som gäller, eller är det motsatta besked till mig som gäller? För det andra förnekar ministern inte att man kommer att förbjuda inplantering av nya signalkräftor i de vattendrag och odlingar där det bara finns signalkräftor. Ett sådant förbud är ingen obetydlig detalj utan innebär att man de facto långsamt stryper många av våra kräftföretag såväl som tillgången på svenska kräftor. Framför allt de två sista frågeställningarna skulle jag vilja ha besked om och svar på. 28 Statsrådet (S): har med väldigt hårt drivit att det ska komma undantag för de 37 invasiva främmande arterna. Vi har lyckats få de undantagen. Det har varit ett mycket hårt arbete från och för att lyckas. Det innebär faktiskt att man i samma utsträckning som ska kunna fortsätta fiska och konsumera signalkräftor. Det är ett resultat av de påtryckningar som och har gjort i frågan. Detta utesluter inte fortsatt fiske av signalkräfta, under förutsättning, givetvis, att det sker inom ramen för hanteringsprogram och de restriktioner som finns och som i stort sett redan har infört . Vi har också ett åtgärdsprogram som gäller flodkräftan. Att sälja kokta eller frysta signalkräftor kommer fortsättningsvis att vara tillåtet, liksom transport av levande kräftor till anläggningar för kokning. Det är riktigt att EU-förordningen har förbjudit att odla och föda upp kräftorna i tillgängliga vatten. Det är riktigt. Men det har på många olika sätt spridits oerhört mycket felaktig information i huvudsak av i medierna . Det är olyckligt att man beskriver situationen på ett helt felaktigt sätt. Man har spridit osanningar. beskriver i allmänna ordalag vad som gäller för de 37 invasiva främmande arterna, men man säger också att det finns undantag för arter som är vanligt förekommande på nationell nivå och hänvisar till dokument som finns hos Havs- och vattenmyndigheten. Det är Havs- och vattenmyndigheten som hanterar frågorna, inte , som ledamoten säger i talarstolen. Havs- och vattenmyndigheten hanterar dessa frågor. Det har kommit mycket vilseledande information från framför allt moderater. Till och med framstående forskare i som forskar om kräftor säger att det är olyckligt att denna fråga beskrivs på ett sätt som inte stämmer. vid SLU har konstaterat detta i medierna. Det är mycket olyckligt att det sprids osanningar och felaktiga uppgifter i medierna. Det får konsekvensen, precis som ledamoten säger, att företag börjar säga upp folk. Är det inte viktigare från moderat håll att vi diskuterar svenska utmaningar när det gäller fisket i stället för att sprida osanningar? 29 (M): Jag noterar att statsrådet undviker att svara på mina frågor. Jag konstaterar också att man pratar om att den har varit aktiv. Nej, det har den inte varit alls. Den har inte varit vare sig aktiv eller särskilt engagerad. Den finska regeringen har varit det, men den med landsbygdsminister har lyst med sin frånvaro. Jag tycker också – om jag ska vara ärlig – att det är nonchalant att avfärda frågan när vi ändå ser vilka konkreta konsekvenser detta får för företag och arbetstillfällen i hela . Statsrådet påstår att framför allt kommer med lögner. Det vi utgår från är de direktiv som det statliga har utfärdat och kommunicerat såväl till näringsidkare som till allmänhet. Det är , som inte alls på något sätt är allmänt hållna utan är extremt specifika. Av det första stycket framgår att ”efter blir det förbjudet att även sälja dessa arter”. En av dessa arter som räknar upp är signalkräftan. Vad ska man tro på? Det är tydligen fråga om lögner. Statliga myndigheter, där landsbygdsministern är en av de ytterst ansvariga, går ut med tydliga direktiv till näringsidkare och allmänhet att detta kommer att vara förbjudet. Ministern glider undan svaret. Jag vill ha ett tydligt besked. Är det som gäller eller inte? Hur tänker landsbygdsministern förfara i den frågan? Företag utgår naturligtvis från de besked som de har fått från statliga myndigheter. Det här vill jag ha specifikt besvarat. Landsbygdsministern har själv sagt att han vill förbjuda inplantering av signalkräftor i vattendrag där dessa redan finns. Det innebär de facto, herr talman, att man långsamt stryper flertalet svenska kräftföretag eftersom de inte kan plantera in nya signalkräftor. Vi vet bland annat att ett stort problem är kräftstölder. Om någon av dessa kräftsorter slås ut – även signalkräftan är ju känslig för kräftpest, om än inte så känslig som flodkräftan – till exempel ett helt bestånd slås ut i ett vattendrag, får inte nya kräftor planteras in. Om signalkräftor ska aktivt dödas i av alla vattendrag där endast de finns för att man sedan ska plantera in flodkräftor är det en process som kommer att ta minst flera decennier – . Då kan inte den bara sitta med armarna i kors och förneka detta. Om inplantering av signalkräftor förbjuds i signalkräftvatten kommer det att få enorma konsekvenser. Stölder är ett stort problem. Det finns andra utmaningar. Varför kan inte nya signalkräftor planteras in i de vattendrag där dessa redan finns? Jag vill dels höra ministerns kommentar om de företag som drabbas hårt, dels höra hur ministern tänker hantera , som inte på något sätt är övergripande och generellt utan extremt specifikt. kommer försäljning av svenska signalkräftor att vara förbjuden. Jag vill ha besked från ministern om vad han tänker göra och vad som gäller. 30 Statsrådet (S): Det finns inga större förändringar som näringen drabbas av. Ett flertal av de regelverk som finns i förordningen har infört för länge sedan på grund av att signalkräftan är en invasiv art och hotar flodkräftan. Det blev ett utsättningsstopp för signalkräfta i nya vatten 1994. Åtgärdsprogram för bevarande av flodkräftan och flodkräftfisket infördes . Det blev importstopp för levande kräftor från utlandet . Möjlighet att bilda speciella skyddsområden för flodkräfta finns . Det är fyra av de fem kraven som finns i EU-förordningen som har uppfyllt. Det som är kvar att uppfylla är reglering av transport av levande signalkräfta, hur de försluts vid frakt så att de inte kommer i kontakt med andra vatten, och så vidare. I fortsättningen kan du frakta levande signalkräfta till kokeri. försöker göra ett nummer av att hela näringen är på väg att slås ut. Jag ska upplysa om att när det gäller odling av signalkräfta finns fem registrerade företag. De odlar mindre än . Däremot fiskas yrkesmässigt i de större sjöarna. Kommer det att kunna fortsätta? Det kommer inte att vara ett förbud. Totalt fiskas signalkräftor. Man kommer att få fortsätta äta och transportera kräftor, men det finns ett regelverk för hur de får transporteras. Återigen säger jag till att det är Havs- och som hanterar dessa frågor. Jag har här tagit fram ett utdrag från , som hänvisar till. Där ges en allmän beskrivning av de 37 främmande invasiva arterna. Sedan framgår följande: ”För de arter på listan som redan har stor spridning i landet finns inget krav på utrotning och för dessa gäller särskilda regler.” Sedan framgår att information, frågor och svar om de nya reglerna för de arter som finns lämnas på Havs- och vattenmyndighetens hemsida. Tydligen har inte orkat ta fram den sidan. På Havs- och vattenmyndighetens hemsida framgår följande: ”Får jag fiska signalkräfta? Ja, fisket på signalkräfta fortsätter på samma sätt som tidigare både för yrkesfiskare och fiskare med enskild rätt.” ”Får jag sälja och transportera levande signalkräftor? Ja, signalkräftan får säljas och transporteras levande.” Och så vidare och så vidare. Jag har strukit under dessa frågor och svar. Jag ska lämna detta papper till så att han får läsa den information som finns här. Tydligen har inte och bemödat sig om att gå vidare, utan de hänvisar till , men de hänvisar inte till vad som står om de arter som är spridda i . Det finns särskilda regler och undantag. Det har de inte bemödat sig om att ta reda på, utan de sprider osanning runt om i . 31 (M): Jag noterar att statsrådet fortfarande inte svarar på mina frågor. Han kommer med svar på frågor som ingen har ställt. Han hänvisar till att det i är förbjudet att plantera in nya signalkräftor i exempelvis flodkräftvatten. Ja, alla är väl överens om att man inte ska plantera in signalkräftor där det finns flodkräftor. Men att förbjuda inplantering av signalkräftor där det redan finns och endast finns signalkräftor är det vi diskuterar. Återigen: Statsrådet glider på målet när han försöker stöka undan . Jag hoppas att statsrådet har trappat upp sin aktivitet i förhållande till tidigare. Den finska regeringen har som sagt varit mycket aktiv medan den och landsbygdsminister har lyst med sin frånvaro. Hur tänker statsrådet hantera ? Jag kan läsa och dessutom förstå vad jag läser. Det är viktigt att hantera det direktiv som har gått ut med till näringsidkare och allmänhet. Det är ändå det som våra företag riktar in sig på. Så till den sista frågan, där statsrådet framför allt glider på svaret. Det gäller inplanteringen av nya signalkräftor. Vad kommer att ske om ett befintligt signalkräftbestånd skulle slås ut? Ska vi vänta 20, 30 eller tills vi kanske får ett flodkräftbestånd som går att fiska? Jag vill ha ett tydligt och enkelt svar på denna fråga från den ansvarige ministern, herr talman. 32 Statsrådet (S): Det är djupt olyckligt att ett så stort parti som på olika sätt har spridit helt felaktig information i frågan om signalkräftan. Informationen stämmer över huvud taget inte. Man hänvisar till en myndighets direktiv, men denna myndighet hänvisar på sin hemsida till Havs- och vattenmyndigheten, som reglerar detta. Det är dess ansvar att hantera detta. Det har jag sagt från denna talarstol. Man försöker ge en bild av att inte har agerat i frågan. Men vi har agerat gemensamt med . Vi agerar tillsammans med de nordiska länderna i frågor där vi har en gemensam syn. Jag har också tagit initiativ till att vi ska agera gemensamt med . Men tydligen har bättre information om regeringens arbete än vad jag har. Det är mycket märkligt. Det är dock typiskt att man beskriver saker och ting oriktigt och ger felaktig information. Jag vet inte om man är inspirerad av eller när man för en sådan här osjyst debatt från moderat sida. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2015/16:711 om rymdturism i 33 Statsrådet (S): har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att stärka rymdindustrin i . Rymdforskning och rymdverksamhet är av strategisk betydelse för samhället. Samhället är beroende av rymdtekniken för till exempel navigation, logistik, exakt tid, väderprognoser, telekommunikation och miljö- och klimatövervakning. Regeringens insatser för rymdindustrin sker i första hand via expertmyndigheten , som har till uppgift att bland annat främja svensk rymdrelaterad industri och dess innovations- och konkurrenskraft, stödja innovativ och högteknologisk förmåga hos företag inom den rymdrelaterade industrin och fördela statligt stöd till rymdtekniskt utvecklingsarbete. Det sker såväl nationellt som via den europeiska rymdorganisationen olika program. Svenska rymdföretag är framgångsrika internationellt. Som exempel kan nämnas att av omsättningen samlade verksamhet kommer från konkurrensutsatta kommersiella affärer, vilket kan jämföras med den senast redovisade motsvarande siffran i , som var . Rymdstyrelsen har i samband med de två senaste forskningspolitiska propositionerna fått permanenta anslagsökningar för rymdforskning och rymdverksamhet på totalt . Dessa ligger fast. har tillsammans med övriga medlemsstater inom EU gjort stora investeringar i uppbyggnaden av satellitnavigationsprogrammet och jordobservationssystemet . Marknadspotentialen för applikationer, nya tillämpningar, innovativa tjänster och produkter från företag, och därmed för samhällsnytta och ekonomisk tillväxt, bedöms som stor också i . Svenska företag har levererat teknik till satelliterna i både Copernicus- och Galileoprogrammen och till vår samlade förmåga att skjuta upp dessa i omloppsbana. Statliga bedriver en framgångsrik verksamhet på raketbasen med bland annat världens största civila markstation för att ta ned kommersiella satellitdata. Till detta finns starka rymdkluster, särskilt i och . invigde jag tillsammans med bland andra Esas generaldirektör en särskild svensk innovationsinkubator för rymdområdet, initierad i samverkan mellan Rymdstyrelsen, tre regionala innovationsinkubatorer och . genomför också en kunskapsinhämtning om förutsättningarna för att utveckla raketbasen till att kunna skjuta upp små satelliter i omloppsbana. Det är viktigt att värnar de gjorda investeringarna i kompetens, kunskap och infrastruktur, att vi stöder långsiktighetens särskilda betydelse för rymdverksamheten och maximalt utnyttjar de resurser som rymdverksamheten redan omfattar eller som är på väg att utvecklas. Jag är förvissad om att vi ger ett gott stöd till svensk rymdindustri genom de insatser som görs såväl nationellt som i internationellt samarbete. 34 (L): Låt mig börja denna interpellationsdebatt 2004. Då genomfördes den första privatfinansierade bemannade rymdfärden. Det var på årsdagen efter att Sputnik sköts upp och mänskligheten nådde ut i rymden på detta sätt. Det som hände 2004 var startskottet för den privata rymdindustrin, som vi har sett växa till kraftigt . Man skulle, om ni ursäktar, kanske kunna likna det vid en trestegsraket. Det första steget håller på att ta slut, och det är dags för det andra steget att ta vid. Vi har sett en tillväxt som tilltar. Det var nog därför hade en specialrapport om den privata rymdindustrin och det som händer på detta område. Man skriver bland annat om investeringarna i privat rymdindustri. De motsvarade , vilket är mer än tillsammans. Omsättningen för den globala rymdindustrin har nästan dubblats . Detta drivs av många olika utvecklingar, framför allt kopplat till teknisk utveckling. Man gör både bättre och billigare saker. Inte minst gäller det satelliter, som blir mindre och dessutom bättre. Det vore spännande om sådana kunde skjutas upp från . En annan utveckling som har skett och som inte har hunnit få genomslag än är att man har börjat landa raketer. Därmed kan man återanvända dessa raketer, vilket givetvis kommer att sänka kostnaderna avsevärt. Man kan ju tänka sig vad det skulle kosta att köpa en flygbiljett om det behövde byggas ett nytt flygplan varje gång en flygning skulle genomföras. Tillgängligheten till rymden har ökat, och den kommer nog att öka kraftigt på många sätt. Precis som statsrådet säger i sitt svar ser vi att det redan nu påverkar en mängd olika områden. Ett av dessa områden är bemannad rymdfart. Det kan vara kopplat till forskning, utveckling och testverksamhet. Vi är mycket stolta över , som var uppe i rymden. Men det är , och vi behöver accelerera den utvecklingen. Som rubriken visar handlar min interpellation om rymdturism och den typen av bemannad rymdfart. har en jättemöjlighet att bli kanske första och största rymdhamn för kommersiella rymdflygningar. Det kräver dock ett agerande från regeringen. Det kräver inte en massa pengar; det kräver inte miljoner eller miljarder i investeringar. Det kräver dock ett agerande. Det här svaret innehåller en väldigt bra, bred genomgång av rymdindustrin. Tyvärr sägs dock inte ett enda ord om just rymdturismen och bemannad rymdfart, trots att statsrådet täcker in en mängd andra områden. Så vad anser regeringen just vad gäller bemannad rymdfart och rymdturism? Vad gör regeringen där? Vilken strategi och vilket agerande finns på det området? 35 Statsrådet (S): Tack, , för din uppföljande fråga! Jag förstod att det var skillnad på vad du ville veta och den faktiska frågan du ställde, eftersom rubriken inte riktigt hänger ihop med din fråga. Jag ska försöka svara på frågan.