prot · H30962 · 2016-02-03 00:00:00 — Frågan och diskussionen om övergången har egentligen pågått sedan den digitala erans födelse och har utmynnat i ett antal utredningar, som föregående talare har redovisat. Den senaste är Digitalradiosamordningens rapport som presenterades för regeringen . Det är ett storteknikskifte som vi talar om. Det är i grunden en väldigt komplex fråga. Det finns både fördelar och nackdelar. Det finns därmed också både förespråkare och motståndare. Om vi tittar på fördelarna ser vi att det är ganska trångt i frekvensutrymmet . En digitalisering skulle frigöra utrymme. Det skulle kunna vara fler aktörer, bättre konkurrens och därmed också ett mer jämbördigt förhållande mellan kommersiell och statlig radio. Nackdelarna har att göra med att det är ett stort teknikskifte. Det innebär ett skifte av själva apparaten för att kunna motta detta, och det gäller även i bilar. lyfter fram huruvida det är tillräckligt belyst om det finns en efterfrågan av just digitalradio hos lyssnarna. Om man tittar på teknikutvecklingen ser man att utvecklingen av internetradio har gått ganska fort. Frågan är om det egentligen inte är ett större utvecklingsområde än just övergång till digitalradio. Jag har i större delen av mitt liv sysslat med radio, inte med kommersiell radio utan med militär sådan. Därmed har jag förstås särskilda glasögon på vad gäller den aspekten av digitaliseringen och den viktiga roll som radion spelar i ett krisberedskapssammanhang. Det gäller yttäckning och därmed tillgång till radio i vårt avlånga och i många delar glesbefolkade land. Det är aspekter som bland annat lyfts fram i . Slutsatsen är att effekterna av ett sådant teknikbyte inte är tillräckligt belysta. Just tillförlitligheten och att det är lättare att störa ut ett digitalt radiosystem än ett analogt är en viktig faktor i den återuppbyggnad av totalförsvaret som inleddes under alliansregeringen. Det är i dessa oroliga tider ytterligare en viktig aspekt. Från sida föreslår vi att granskningsrapporten om digitalradio läggs till handlingarna med två medskick. Baserat på regeringens svar kan det inte uteslutas att en digitalisering av marksänd radio ändå blir den framkomliga vägen. Det kan aktualiseras . Det är bra att regeringen följer den internationella utvecklingen på området, bland annat i vårt närområde i , där man avser att göra teknikskiftet 2017. Ett medskick är att regeringen inte lägger frågan på is utan belyser och utreder frågan med beaktande av de påpekanden och rekommendationer som så förtjänstfullt lyfter fram i rapporten. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkande nr 6. 39 (MP): För mindre än , så sent som , fanns det ett brett uttalat politiskt stöd för att avveckla fm och gå över till DAB. I utfrågningen av partierna som gjordes då var det enda parti som hade en annan uppfattning. Det ser nu ut som att det har varit en total politisk omsvängning i frågan. har vi ett enigt KU som ställer sig bakom regeringens skrivelse med innebörd att vi inte i närtid går vidare med en avveckling av fm-utsändningar och en utveckling av DAB-tekniken. Självklart är inte heller val av teknik för broadcast en ideologisk fråga. Det är en teknisk och ekonomisk fråga där vi mycket sansat kan se på vilka faktiska effekter den ena och den andra tekniken har ur ett tekniskt och ett ekonomiskt perspektiv. Det betänkande som har behandlat är som nämnts föranlett av granskning. Men regeringen har varit förutseende nog att också sammanfatta den remissomgång som gjordes på den av den förra regeringen tillsatta utredningen. Remissomgången visade väldigt tydligt att så många återstående frågor fanns att lösa att alternativet att gå vidare med den tidsplanering som föreslogs i utredningen helt enkelt inte var möjlig. Det var inte ett rimligt alternativ. Det som kvarstod som alternativ för regeringen var i så fall att tillsätta ytterligare utredningar eller att avvakta och inte göra något utan i stället se vad som händer internationellt. Som nämnts tidigare händer saker i vår omvärld. Vissa länder väljer att nu pröva DAB-tekniken. Andra länder väljer att inte göra det. Det senare alternativet var då att föredra, inte minst för att få klarhet i om det finns en efterfrågan från hushållen när det gäller en övergång till DAB-teknik. Att initiera en sådan övergång och inte möta den med en efterfrågan från hushållen vore föga meningsfullt. Som nämnde finns det många fördelar med den digitala tekniken, men räckvidd är inte en av dem. Där är den analoga tekniken klart fördelaktig, helt enkelt därför att det fortfarande går att urskilja ett budskap även om den analoga signalen blir sämre och sämre med ökat avstånd och även när brusnivån är förhållandevis hög. Det går fortfarande att uppfatta budskapet i sändningen. Den digitala tekniken klipper däremot tvärt. Det går från en väldigt bra ljudkvalitet till att inte vara någon signal alls. Den som haft en repig LP-skiva och en repig cd inser den skillnaden väldigt enkelt. Den repiga LP:n går att spela. Visst, det knastrar och brusar, men du hör musiken ändå. Den repiga cd:n går däremot inte att spela över huvud taget. Det här är inte en teoretisk fråga. Att uppnå en fullgod yttäckning över hela vårt land är en viktig fråga. Vi måste kunna få ut viktiga budskap, inte bara till hushåll utan också i ytterskärgården eller i fjällområdena. Det räcker inte med att bygga upp ett DAB-nät som ska täcka alla våra hushåll i landet. Vi måste också ha möjlighet att sända radio över hela den geografiska ytan. Där är fm att föredra. Försvarsmaktens remissvar har naturligtvis varit helt avgörande och vägt väldigt tungt i regeringens ställningstagande. Att en övergång till DAB nu inte står för dörren innebär inte att vi saknar andra EU-politiska utmaningar för radion. Den kommersiella radion efterfrågar nu nationella fm-kanaler, och efterfrågar möjligheten att räkna det som man publicerar på webben inom ramen för sändningstillståndet. På samma sätt som vi har uppnått en politisk enighet kring DAB-frågan hoppas jag att vi framöver också får politisk samstämmighet i de frågorna. Jag yrkar bifall till förslag i betänkandet. 40 (C): Vi har i behandlat regeringens skrivelse om hur den ser på om DAB-radion, alltså förslaget om en digitalisering av marksänd radio. Förslaget om en övergång från marksänd analog ljudradio till marksänd digital ljudradio lades fram av en statlig utredning. Sedan gjordes en plan för övergången som överlämnades av Digitalradiosamordningen . Enligt förslaget skulle övergången till digital sändning vara genomförd så att fm-sändningarna skulle släckas ned 2022 eller , när minst halva befolkningen i landet hade skaffat DAB-radioapparater. Förslaget har haft stöd och har, som jag uppfattar det, fortfarande stöd av och av privata medieföretag som vill kunna sända mer radio. De fördelar som lyfts fram är bland annat att fler kanaler för att sända radio blir tillgängliga i det här systemet och att sändningskostnaderna blir lägre. I och pågår ett införande av DAB-radio. Regeringen lyfte i budgetpropositionen fram remissutfallet i fråga om Digitalradiosamordningens förslag. Det var många invändningar och olösta frågor. Regeringen var därför inte beredd att gå vidare med ett genomförande. Men regeringen uttalar att man vill följa utvecklingen i andra länder, och man utesluter inte att frågan kommer upp på nytt. När regeringen lämnade budgetpropositionen hade den om digitalradion som en viktig grund för att nu inte införa digitalradio. anser att en övergång till marksänd digital radio har betydande risker både teknikmässigt och lyssnarmässigt. lyfter också fram i rapporten att inte får tillgodoräkna sig programtjänster via internet. menar att regeringen bör överväga att modernisera bestämmelserna i yttrandefrihetsgrundlagen eftersom internet bedöms bli en stor del av mediesamhället, mediekonsumtionen, . I lyfter vi fram regeringens uttalande om att frågan om en digitalisering av marksänd radio kan komma att aktualiseras på nytt, och vi anser att det är bra att regeringen avser att följa den internationella utvecklingen på området. 41 (L): Från Liberalernas sida vill vi vara med och understryka vikten av det ställningstagande som utskottet nu gör gällande skrivelsen från regeringen. Det är naturligtvis mycket viktigt att fortsätta att följa utvecklingen internationellt. Men det är också utomordentligt viktigt att hålla dörrar öppna, bejaka utvecklingen och följa med i utvecklingen. Därför vill vi gärna från vår sida göra några klargöranden och medskick. Man kan konstatera att situationen för den framtida distributionen av svensk radio är väldigt oklar efter regeringens beslut, och osäkerheten i hela branschen och bland samtliga aktörer är väldigt stor. Som alla vet har privatradion tilldelats 21 nationella kanaler i ett digitalt marknät som regeringen vill avvakta i frågan. Det gör naturligtvis att situationen är ganska ohållbar. Privatradion har bett om uppskov med starten på grund av den oklara situationen. Digitaliseringen av svensk radios marknät är nog den enskilt viktigaste branschfrågan och framtidsfrågan för samtliga av radiobolagen. Man måste ändå påpeka att en politisk enighet när det gäller skrivelsen och behandlingen i KU inte är samma sak som enighet om synen . Inför att den privata radions fm-tillstånd går ut förbereds nu enligt uppgift en förändring av tillstånden som ska ge privatradion ungefär samma utrymme som , det vill säga tre nationella kanaler. Det ska jämföras med de 21 i ett digitalt nät som privatradion redan har fått tillstånd att sända i. Men också behöver fler kanaler för att undvika alla de kanalkrockar som sker och för att kunna utveckla sitt utbud. Det är något som vi faktiskt måste bejaka om vi menar något med att värna ett starkt public service. Situationen för radion i är besvärlig inom det här området, både för public service-radion och för privatradion, jämfört med exempelvis situationen i och , som har nämnts här i talarstolen, som redan har byggt ut sina digitala nät. Och man måste lägga till att stora delar av är på väg. Tillgången till ett tillräckligt antal nationella kanaler saknas helt enkelt i . Alla tjänar på ett större och friare radioutbud med fler kanaler, mer konkurrens och fler röster, inte minst demokratin. En annan sak är värd att påpeka: som regeringen nu ska följa utvecklingen i övriga är det viktigt att det frekvensutrymme som avsatts för det digitala marknätet i inte begränsas genom att det fylls med annat. Det skulle hindra en framtida utbyggnad, och då står vi vid ännu ett omkast . Med andra ord, herr talman: Det är inte bara trångt i etern. Det är fullt. Dagens teknik har nått vägs ände. Utan att vi låser oss vid exakt vilken version av ny teknik vi ska ha måste vägen mot morgondagens radio nu stakas ut. Öppna dörrar är viktiga, precis som utskottet säger. Men ännu viktigare är att ta steget ut ur rummet och ut i verkligheten. Man måste ta frågan vidare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 11 Nya regler för att öka effektivitet betänkande 2015/16:KU9 Nya regler för att öka effektivitet (prop. 2015/16:18) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 17.) § 12 om och energiomställningen betänkande 2015/16:NU7 om och energiomställningen (skr. 2015/16:33) 42 (S): Dagens debatt handlar alltså om näringsutskottets betänkande 7, som behandlar dels om och energiomställningen samt regeringens skrivelse med anledning av rapporten, dels åtta motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om . Inledningsvis beskriver bakgrund och motiv för granskningen och dess upplägg som att man ”granskat förutsättningar att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och därigenom bidra till EU:s klimat- och energimål, samt om bolaget kan nå sina miljörelaterade hållbarhetsmål”. Granskningen omfattar perioden –2014. Det förtjänar nog att upprepas att granskningen omfattar just den tidsperioden, det vill säga 2010–2014, och den regering som då hade ansvaret för styrningen och ledningen av det helstatliga energiföretaget . Energimarknaden, och därmed energipolitikens spänningsfält, har genomgått en avsevärd förändring , både i ett svenskt och i ett europiskt perspektiv. Det gäller och påverkar inte minst som företag. Bland annat som en konsekvens av den finanskris och lågkonjunktur som präglade och så påtagligt påverkades och förändrades energimarknaden i , i och i världen långsiktigt – kanske för alltid. Marknaden har också förändrats av att allt fler länder i vår närhet lagt om sin energipolitik med en ökad inriktning mot mer av förnybar energi. Ett helstatligt bolag som är naturligtvis en viktig faktor och aktör i den energipolitiska utvecklingen, både nu och , i men också på den framtida nordiska och europeiska energimarknaden. Hur styrs och leds är därför en viktig och central fråga i flera avseenden. Det som i nästan förvånande stor utsträckning präglar är den tolkning som man gör beträffande rollfördelningen mellan regeringen som ägare, och den operativa ledningen för bolaget. På punkt efter punkt lyfter man fram hur man ser att den här rollfördelningen nu är och hur man anser att den borde se ut. Regeringen å sin sida redovisar i sin skrivelse till sin syn på i allmänhet och på dessa specifika synpunkter i synnerhet. Regeringen delar inte syn på rollfördelningen mellan staten som ägare, bolagets styrelse och den operativa ledningen när det gäller operationella mål, till exempel val och utformning av hållbarhetsmål, placeringshorisont, samägande av bolag, forskning och användning av utdelning till förnybar energi. Inte heller när det gäller syn på interna processer för kunskapsinhämtning och oberoende analyser eller regeringens uppföljning av uppdrag delar regeringen syn och därav följande förslag. Glädjande nog finns det i utskottet en mycket tydlig majoritet som delar regeringens syn i det här avseendet. Det finns en bred samsyn på hur staten ska utöva sin ägarroll och hur rollfördelningen ska se ut. Detta kommer också till uttryck i ägardirektiv, i statens ägarstyrningsdokument och i bolagsordningen. På några områden delar dock regeringen i sin skrivelse synpunkter. Det gäller framför allt regeringens återrapportering till . Där avser också regeringen att vidta åtgärder för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av bolagets strategier och utveckling till genom utskotten. Detta välkomnas av näringsutskottet. När det gäller motionerna från den allmänna motionstiden är de yrkanden som i första hand handlar om förvaltningen av i allt väsentligt tillgodosedda genom den skrivelse som regeringen har lämnat. På samma sätt är det när det gäller synen på roll i energisystemet. Vad gäller den viktiga roll som spelar i detta sammanhang och hur den bör hanteras inom bland annat det uppdrag som har att arbeta med finns det inom utskottet en bred samsyn. När det gäller synen på agerande på den europeiska energimarknaden syns tydligt de svårigheter som i stort sett alla stora, mogna europeiska energibolag har att brottas med . Såväl regeringen som ledning har, i sina olika roller, tydligt gett uttryck för en affärsmässigt sund omdirigering mot en ökad fokusering på förnybar energi. Man har också successivt vidtagit en rad olika åtgärder för detta. Låt mig bara nämna det faktum att man har utsett två nya styrelseledamöter på det här området som ett sätt att bredda bolagets kompetens, detta för att möjliggöra att kan leva upp till att vara ett ledande företag i energiomställningen. 43 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 från , . Vi debatterar om och energiomställningen. Det har ni precis hört föregående talare berätta om. Det är ett antal frågeställningar som har tagits fram från , som har sammanställts med rekommendationer och som regeringen sedan har gett sitt svar på i en skrivelse. Utifrån det materialet har näringsutskottet skrivit sitt betänkande. Det finns delar i rapporten där man från beskriver förbättringar som jag instämmer i. En sådan är att uppföljningen till kan bli bättre. Här talar om mer transparens, utförlighet och högkvalitativ redovisning. Det är bra och en god ordning. Det viktiga arbete som alliansregeringen gjorde för att förbättra styrningen av utifrån hållbarhet och styrning vill vi se framåt, och vi följer frågan. var det första landet i världen att införa GRI-rapportering: global reporting initiative, en internationell standard för hållbarhetsrapportering utifrån utmaningar och hur man agerar för att leva upp till riktlinjerna i ägarpolicyn. Detta har skapat medvetenhet och en god grund för ett fortsatt hållbarhetsarbete i bolaget och i alla bolag. togs nya steg för att förstärka hållbarhet som en viktig angelägenhet. Regeringen lyfte då in frågan i bolagsstyrningen genom att ge styrelserna i uppdrag att utarbeta strategiska hållbarhetsmål. Genom att tydliggöra sitt engagemang inom centrala hållbarhetsfrågor visar bolagen att de är moderna organisationer. Hållbarhetsarbetet syftar alltså både till att säkerställa anständiga affärer och att bibehålla eller öka värdet på svenska bolag. I sådana här presentationer redovisas också sådant som etik‑, jämställdhets- och miljöpolicy och miljöledningssystem enligt IFRS, vilket står för international financial reporting standards. Vi är glada över att utskottet som helhet ställer sig bakom den motion som ligger till grund för att är en central aktör i den framtida svenska elförsörjningen och att vi som ett enigt utskott kan tillkännage för regeringen att den på lämpligt sätt bör tydliggöra att den parlamentariskt sammansatta även bör diskutera frågor som roll i energisystemet och bolagets uppdrag och mål. Inom ramen för finns det dock delar som går in på vad ska göra i sin roll som bolag, där beskrivningen görs på ett sätt som innebär att man är inne på ledning och berättar om den process som är ett internt arbete i ett bolag. Man talar om att forma en målbild för att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och att genomföra en strategisk, långsiktig planering för hur bolaget ska nå dit. Sedan skriver att planeringen bör brytas ned i verksamhetsplanering dels på affärsområdesnivå, dels inom bolagets olika utvecklingsavdelningar. Det är inte en sak som politiken ska lägga sig i. Vi har hört säga samma sak tidigare. Ett bolag som styrs med ägardirektiv och bolagsregler, men i svaret från är man inne och besvarar frågor om hur bolaget ska agera. Det låter sig inte göras. Därför delar vi den syn regeringen har i de delar som handlar om att skilja på vad bolaget gör, vad styrelsen gör och de mål som sätts av regeringen. Det finns till exempel inte en miljörelaterad del av uppdraget som är fristående från den del som är affärsmässig. Ägarpolicyn ska också följas, och bolaget ska utvärderas utifrån hur det uppnår sina mål. Hur bolaget arbetar är en fråga för bolaget och inte för politiken. Ett mål sattes för , och det meddelades en avsikt att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt för uppföljning av roll i energiomställningen. Det beslutades också. Det är viktigt, herr talman, att ha uppsatta mål att jobba mot. Det har också tagit upp , då man presenterade sitt resultat . På vägen fram har väg förändrats, precis som för många andra energibolag. Det har varit radikalt – från det att man verkade i till att man blev en internationell spelare med satsningar i framför allt , en omläggning av energipolitiken, globala förändringar i synen på klimat och energi samt vägval för att klara den egna energiförsörjningen för medborgare, industri och näringsliv. Detta har ställt stora krav på baskraft som inte gör systemet skakigt. Skiffergas från har kommit att spela en roll, liksom beroendet av kolkraft och gas. steg för att kunna agera och navigera i denna värld som ett hållbart företag i statlig ägo med fortsatt stora utmaningar framåt spelar roll. Bolaget satsar på förnybart men bär med sig sin historia. har signalerat om ytterligare kärnkraftsreaktorer som man kan tvingas stänga. Det medför kostnader och bekymmer, och regeringens förslag på höjd skatt i ett läge med låga elpriser har inte gjort vägen lättare. Vi kommer att följa på dess väg framåt och se hur man tar sig an detta. Vi hade en interpellationsdebatt i går. Det blir ett viktigt sammanhang i en kedja när man talar om industrins och näringslivets förutsättningar i . 44 (SD): talare har på ett förtjänstfullt sätt redogjort för vad vi debatterar här , så det behövs kanske ingen närmare presentation. är ett bolag som är helägt av staten, och det spelar en viktig roll för det svenska kraftsystemet och den svenska energiförsörjningen. Utöver den verksamheten har man under flertalet år både förvärvat och uppfört anläggningar i andra länder, vilket har lett till att bolaget även har blivit ett av största energibolag. Det är ett äventyr som har blivit en alltmer kostsam historia för bolagets ägare. Även om omständigheterna kunde ha varit mer angenäma ur ett rent ekonomiskt perspektiv är det ändå välkommet med troliga ägarförändringar där många av de anläggningar som bolaget är ägare till, främst vad gäller fossil energi, kommer att avyttras. uppfattning om roll är att fokus ska flyttas från den expansion som har skett i utlandet till att primärt värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. Under innevarande mandatperiod har det kommit nedläggningsbesked från bolaget för två av de sju reaktorer man driver i . Man har även avbrutit det analysarbete kring ersättningsreaktorer som man påbörjade . Vad gäller det avbrutna analysarbetet kring ersättningsreaktorer framhåller regeringen i sin skrivelse att det är som på eget initiativ har fattat det beslutet. Detta är någonting som har varit föremål för debatt tidigare och är således ingenting nytt i sammanhanget, men jag tycker uppriktigt sagt att vi kan fundera över hur pass självständigt just ett sådant beslut har varit. Går man tillbaka i tiden kan man se att , , släppte ett pressmeddelande med rubriken ”fortsätter analysarbetet om ersättningsreaktorer”. Syftet med arbetet skulle vara att få kunskap om nya säkerhets- och miljökrav på framtida reaktorer, titta på hur olika tänkbara teknologier kan leva upp till den kommande kravbilden, undersöka de ekonomiska villkoren för kärnkraft och även söka tillstånd för ersättningsreaktorer. efter den tidpunkten släppte regeringen sin budgetproposition, där man var väldigt tydlig med vad man ansåg om pågående analysarbete kring ersättningsreaktorer. I budgetpropositionen kunde vi läsa att ”planer på att förbereda för byggandet av ny kärnkraft avbryts”. Det är först därefter, en månad senare, som vd meddelar att utredningsarbetet stoppas. Tanken att detta beslut skulle ha fattats i något slags vakuum är tämligen häpnadsväckande då regeringens uppfattning inte på något sätt gick att missuppfatta. I sin skrivelse hänvisar regeringen till att det avbrutna analysarbetet ska frysas i avvaktan på resultatet från den parlamentariskt sammansatta . Med tanke på de långa ledtider som föreligger vid en eventuell etablering av en ny kärnkraftsreaktor hade ett fortsatt arbete med att analysera just förutsättningarna varit värdefullt även för . Det är uppfattning att inte ska åläggas den typen av restriktioner vare sig det gäller att ansöka, undersöka eller förbereda för uppförande av ny kärnkraft. Vi framför även detta i betänkandet. Lika omsorgsfull har regeringen däremot inte varit när det gäller andra åtgärder som har genomförts och som har en långsiktig påverkan på såväl bolaget som hela kraftsektorn i sig. Där har man inte ens övervägt att först ta upp åtgärderna i och vänta med att genomföra dem. Det gäller till exempel höjningen av effektskatten, som visserligen mer bidrar på marginalen för de överväganden gjort för sina reaktorer men ändå har en påverkan. Där fanns inte den målbilden.