prot · H30961 · 2016-02-02 00:00:00 — Allt annat är oseriöst att påstå. Skatten påverkar både elmarknadens funktionssätt och naturligtvis också statens intäktssida. Vad kommer annars nästa veckas interpellationsdebatt att handla om? Då är det kanske fastighetsskatten på vattenkraft? Fastighetsskatten på vattenkraft per producerad kilowattimme är högre och mer kännbar än effektskatten på kärnkraft. Som statsrådet nämnde har opinionsbildningen redan börjat i medierna. När regeringen föreslog och genomförde en höjning av effektskatten på kärnkraft framställdes den som en stor höjning. Stor i förhållande till vad – till historien, marknaden eller vad? Ja, effektskatten höjdes . Vad är det i pengar? I statsbudgeten är det beräknat till . På Spot var reaktionen . Det säger något om det allmänna läget och den pressade situation som hela kraftbranschen befinner sig i. höjde dåvarande alliansregeringen effektskatten på kärnkraft . Mina frågor till Alliansens företrädare är därför: Vem har höjt effektskatten på kärnkraft mest? Är det alliansregeringen, eller är det den nuvarande S-MP-regeringen? Alternativt kan frågan formuleras så här: Vad är mest, ? Vilken linje är det egentligen som gäller inom Alliansen i en sådan här debatt? och förespråkar ett borttagande av effektskatten fullt ut. Kostnaden för det är någonstans runt . Moderater och kristdemokrater hedrar sin egen gamla skattehöjning och vill tillbaka till den nivån. har sagt ja till regeringens förslag. Jag skulle bli tacksam om jag fick ett svar från borgerligheten i en fråga som måste lösas inom uppdrag. Vad som behövs är en bred blocköverskridande energipolitisk överenskommelse, för det är vad och svensk energipolitik behöver. 30 (M): Jag tyckte att det sista inlägget från var symtomatiskt. Knäckfrågan både i det och i statsrådets inlägg är: Vad vill Socialdemokraterna? Vi i möter ju ett flertal stora utmaningar inom det energipolitiska området, eftersom hushåll och företag behöver en trygg elförsörjning. Utmaningarna i dagens debatt är kärnkraftens utmaningar och behovet av att utöka vattenkraftsproduktionen – allt för att nå det högre samhällssyftet att ha en trygg elförsörjning. Jag tycker, fru talman, att energiministern på ett klokt sätt beskrev en hel del av de här utmaningarna. Men den gemensamma nämnaren för och är att de inte svarar på frågan vad Socialdemokraterna vill – bortsett från att det ska föras samtal och att man signalerar att det är dags för ansvarstagande. Jag delar uppfattningen att det är klokt att samtala och att det är bra att ta ansvar i en sådan viktig fråga som energipolitiken. Vi kan, fru talman, konstatera att under det snart har jobbat har vi egentligen inte haft substantiella diskussioner mellan partierna i någon större utsträckning. Jag kan konstatera att mitt parti och kollegorna i Alliansen har lagt fram serier av förslag i den energipolitiska debatten där vi i olika frågor pekar ut lösningar och vägar framåt. Det handlar till exempel om den vattenkraft som omnämns i . visar med ett antal konkreta förslag på hur vi kan värna men framför allt utöka vattenkraften för att klara effektfrågan och det framtida elsystemet i . Vi har också tillsammans med Alliansen pekat ut hur vi kan utveckla elnätet i det framtida svenska elsystemet. Men frågan kvarstår: Vad vill Socialdemokraterna? Det kommer upp en diskussion om att kärnkraften har lönsamhetsproblem vid kombinationen låga elpriser och höga kostnader. Det kommer, som med rätta säger, lite olika varianter av lösningar på detta från allianspartierna. Men det är lösningar och konkreta inspel. Frågan kvarstår: Vad vill Socialdemokraterna? Vi vet inte. Svaret på det i interpellationssvaret, fru talman, är att det ska samtalas om det. En fråga som jag gärna vill ha svar på från statsrådet är denna: Vad vill regeringen med det här? Ska effektskatten behållas, sänkas eller tas bort? Och är statsrådet och regeringen beredda att titta på andra lösningar för att hantera kärnkraftens utmaningar, såsom att se över en fråga som placeringsreglerna för Kärnavfallsfonden? Det handlar egentligen om att skicka signaler om vad det är för diskussioner vi kan ha. Ska vi ta det på allvar att ha en och ansvarstagande samtal krävs det att de politiska partierna kommer med konkreta förslag. Ännu har inte Socialdemokraterna eller gjort detta i kommissionens arbete. Jag hoppas att svar kommer, bland annat i den här debatten, fru talman. 31 Statsrådet (S): Det var ett antal frågor som jag ska försöka beta av inom mina . Vad vill Socialdemokraterna? Det är mycket enkelt: Vi kommer i varje läge att agera från regeringens sida för att säkra elförsörjning på ett sätt som gynnar såväl industrin som miljön och klimatet. Det är ett väldigt tydligt svar. Det är också delvis ett svar på den fråga som ställde – om vi är beredda att agera på ett sådant sätt att vi säkrar elförsörjningen för industrin och näringslivet. Svaret är ja. Det är ett av de grundläggande målen med hela verksamheten och tillsättandet av den som just nu jobbar. Såväl och som efterlyser besked här och . Jag tror att det här är frågor som är så pass stora och viktiga för landets utveckling att det vore direkt oseriöst att försöka föra en förhandling från talarstol. Jag har under mina i aldrig varit med om att det har slutits några blocköverskridande överenskommelser här i talarstolen. Däremot är vi, som svar på era frågor, beredda att diskutera varje del – ja, även effektskatten och kärnkraften – för att se till att vi får en bra utveckling som alltid säkrar elen till såväl våra hushåll som våra industrier, inte minst till den basindustri som har det här som en av sina viktigaste insatsvaror. frågar också vilka ytterligare frågor det kan handla om. Ja, en av de frågor som har kommit upp i kommissionens arbete när vi har haft diskussioner och samtal med såväl experter som branschen är marknadens funktionssätt. betalar vi huvudsakligen för elmängd. Det är ett system som visserligen har fått kritik men som ändå har fungerat hyfsat. Vi är i då alltmer av den produktion som kommer in på marknaden har nollmarginalkostnader. Det skapar helt nya incitament i sektorn. I , som har en hög andel väderberoende produktion, hade man elpriser som gick från minus , det vill säga att producenterna betalade , ändå upp till nästan en krona som konsumenterna betalade. Det här gör såklart att man måste fundera på hur det här ska ske så att vi inte bara kan garantera elmängd – det tror jag att vi i har väldigt goda förutsättningar att göra med vår vattenkraft, vår skog och vår vind som blåser ganska mycket mer än den i – utan också försäkra oss om att vi har effekt i systemet , varje minut, . Då blir frågan om marknadens design och funktionssätt väldigt intressant men också väldigt komplicerad. Man bör veta vad man gör innan man gör det. menar att en sänkning av effektskatten bara är en halvkväden visa och att det är ett borttagande som är det rätta. Jag tycker inte att man ska utesluta någonting innan man sätter sig ned och för den här typen av resonemang . Jag ser också framför mig att vi har ett gemensamt ansvar att lämna sådana besked att vi får en smidig utveckling i den svenska energisektorn mot vad som , hoppas jag, kommer att bli ett hundraprocentigt förnybart system. 32 (M): Tack, statsrådet! Det var glädjande att få ett svar ja. Det var tydligt. Jag räknar med att det som jag beskriver som en bro från nutid till framtid också finns där. Det är ju nu det är skört, medan man tar sig från ett läge där man har skapat en situation som är besvärande och allvarlig . Jag skulle också vilja höra om statsrådet och förstår näringslivets och industrins oro, om de anser att den är befogad och tar den på allvar och om det kommer förslag som inte äventyrar resan framåt. Jag vill avsluta med att undra: När han lämnar dagens debatt tillsammans med , vad kommer energiministern konkret att göra för att ge förslag till industrin om vad som ska hända här och ? 33 (M): När regeringen tillträdde undersökte möjligheten att bygga ut reaktorer vid . Sedan kom regeringsförklaringen, och signalpolitiken var igång. Plötsligt lade de raskt ned dessa planer. Därefter har det kommit besked om att fyra reaktorer i ska stängas. Det finns inga beslut, men enligt ligger det i farans riktning att samtliga av deras reaktorer kan komma att läggas ned. Då är det intressant att höra statsrådet säga att regeringen i varje läge ska agera för att gynna industrin och klimatet. Jag tror att ett läge att gynna både industrin och klimatet vore att titta lite mer offensivt på kärnkraften. Att forska om ny kärnkraft vore en framåtriktad politik. Jag inser dock också att marknadsläget inte är optimalt. raljerar lite om ettöreshöjningen. Men för , som jag nämnde inledningsvis, betyder det många . Den där ettöringen är konkurrenskraft och betyder förlorade jobb i den svenska pappersindustrin. kan låta lite men betyda mycket. Jag skulle också uppskatta om statsrådet kommenterade placeringsregler, för jag tror att det hänger lite i luften. Jag tackar för debatten. 34 (L): Vi får i alla fall ett besked från energiministern, och det är att Socialdemokraterna vill säkra svensk elförsörjning. Det låter betryggande. Det är något annat än det otydliga mantrat om förnybart. Att säkra svensk elförsörjning låter bättre, tycker jag. Frågan är om det ska ske genom att vi fortsätter att importera fossil el från och , vilket vi gör vissa kalla vinterdagar, eller genom att starta oljekraftverken, som är skadliga för klimatet. Eller ska det ske genom att minska vår elproduktion så att vi kan exportera till de grannar som behöver och som är beroende av rysk gas och kolkraft? nämner att tonläget är högt, och jag kan bara hålla med. Det är inte ofta som ordföranden i LO eller går ut med så hård kritik mot en S-regering. 35 (S): Låt mig börja med att konstatera att inlägg är ganska belysande och beskrivande för komplexiteten i denna fråga och hur svårt det är. Är det något vi på möten har försökt att förstå och lärt oss är det att systemtänkande är något vi måste ha i alla avseenden. Jag vågar påstå att det talas allt mindre om energi och problemet med bristen på energi. Det talas desto mer om behovet av effekt. En rent teknisk aspekt på det är att i detta fall är inget kraftslag unikt. Bortfallet av en kärnkraftsreaktor är inte ett mindre problem ur effektsynpunkt än om vinden mojnar, solen inte lyser eller vi får ett torrår. Oavsett produktionsslag är effektfrågan central. Det är också näringslivets tydligaste signal: Leveranssäkerhet och leveranskvalitet är A och O. Det är den viktigaste frågan för industrin. Jag har full respekt för att också är pengar, . Men jag vågar påstå att problem inte är energipriserna. Just nu har industrin i nämligen extremt låga energipriser. Kortsiktigt har industrin ett bra läge. Deras problem är på lång sikt. Konkurrensproblematiken för är att deras marknad håller på att försvinna för att folk har slutat läsa papperstidningar. Det är och hela pappersindustrins problem, och jag tror att jag har hyfsade kontakter med den. Låt mig understryka för det som har sagts tidigare: Att slå vakt om industrin är en förutsättning för svensk politik. Det kommer ingen annan signal från vårt håll. Jag hoppas och önskar att lyssnar på och LO även i alla andra avseenden när det gäller svensk näringspolitik. Då tror jag att det blir betydligt bättre. 36 (M): Jag tycker att en av frågorna vi kan ta med oss från denna debatt är: Vad vill regeringen? Det är en knäckfråga. Jag förstår att det är lite svettigt för i samarbetet mellan S och MP med tanke på de djupa splittringar som finns i ett antal fundamentala energipolitiska frågor, till exempel när det gäller kärnkraften. Det gäller också den framtida vattenkraften, som jag hoppas att vi kan ha en seriös diskussion om. Vi vet ju att S-MP-regeringen är djupt splittrad i grundsynen om vad man vill med den svenska vattenkraften och att det kan vara lite jobbigt. Det är därför vi ställer denna typ av frågor. Mitt parti och kollegorna i Alliansen har i kommissionens arbete lagt fram en serie av olika förslag och lösningar inom energipolitiken för vattenkraft, kärnkraft, elnät och mycket annat. Även om det inte sker förhandlingar i dessa talarstolar och i detta forum förutsätts det för att det ska vara någon mening med denna typ av samtal att man kommer förberedd till bordet. Det krävs mer av en energiminister och en regering än att bara säga att det är viktigt att vi ska samtala och ta ansvar. Det handlar om att presentera någon typ av konkretion. Alldeles sa att han i praktiken är öppen för att ta betalt för effekt. Om kontentan av detta med marknadsdesign, upplägg, el, energi och effekt säger jag: Jättebra! Det är det vi har efterfrågat . Vi önskar oss mer konkreta inspel från regeringspartierna. Vi har lagt mycket på bordet. Ska det vara någon mening med dessa samtal och vi ska kunna lösa en del kan man inte bara tala om samtal och att ta ansvar, utan då är det konkretion som gäller. Då är vi tillbaka till att det kan vara jobbigt för med dessa konkreta frågor om kärnkraften: Är regeringens ambition att behålla, att sänka eller att ta bort? Är man villig att öppna för en diskussion vad gäller Kärnavfallsfonden? Är man det finns det goda möjligheter att klara det övergripande samhällsmålet som handlar om att få en trygg elförsörjning. Men då krävs det mer politisk handling och ansvarstagande av ministern och regeringen. 37 Statsrådet (S): Det ingår i oppositionens roll att vara kritisk mot regeringens göranden eller det man saknar. Det är själva grunden för arbetet i kammaren. Jag satt själv i opposition . Men vad svensk industri, svenska hushåll och framför allt svensk energisektor behöver är färre trätor och mer samarbete. Det sa om regeringen skulle jag kunna säga om Alliansen. Låt oss ta effektskattefrågan som ett exempel. föreslår ett borttagande, medan vill stå kvar på den nivå som gällde som den borgerliga regeringen regerade, det vill säga samma nivå som regeringen minus 250 miljoner, ungefär 4 ½ miljard. har å sin sida accepterat den nivå som regeringen föreslog . Jag skulle kunna säga att av alla de förslag som säger att de har presenterat har jag bara sett ett gemensamt. Det är att bygga ut näten, och det kan vi på en gång vara överens om. Det är inte den svåra frågan. Men det gynnar inte den ganska svåra situation vi har i energisektorn att vi bankar varandra i huvudet på detta sätt. Kärnkraften har bekymmer på dessa prisnivåer och med de terminer som det handlas med, likaså vattenkraften och vindkraften. Alla kraftslag har det. Ska vi kunna säkra långsiktiga förutsättningar krävs det att vi lägger prestigen åt sidan. Regeringen är beredd att göra det. Regeringen utesluter inte någon fråga i de diskussioner vi behöver föra för att skapa den trygghet som energisektorn så väl behöver så att vi alltid kan säkra el och effekt för svensk industri och svenska hushåll till konkurrenskraftiga priser. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:312 om elområden, kärnkraftsavveckling och prisskillnader 38 Statsrådet (S): om jag är beredd att nu ändra elområdesindelningen för att minska risken för prisskillnader mellan elområdena om jag är beredd att – enligt det utredningsförslag som tidigare presenterats – nu uppdra åt att garantera minimikapaciteten mellan elområdena för att minska risken för prisskillnader mellan dem om jag är beredd att sänka effektskatten på kärnkraft för att undvika en situation där fler kärnkraftsreaktorer avvecklas vilka andra åtgärder jag är beredd att vidta för att dels minska risken för skenande elpriser generellt, dels minska risken för prisskillnader mellan elområdena. Jag vill börja med att tacka för frågorna kring elmarknaden. Det är viktiga frågor för konkurrenskraft, såväl nu som . Vad gäller de inledande frågorna om elområden anser jag, precis som den tidigare energiministern och den tidigare regeringen, att Sydvästlänken först bör sättas i drift, även om den är försenad, och effekterna av denna analyseras innan eventuella marknadsingrepp kan vara aktuella. Den långsiktigt bästa åtgärden för att eliminera eventuella prisskillnader mellan elområden är att förstärka överföringskapaciteten. Det vore att göra saker i fel ordning att först göra ett ingrepp på marknaden och sedan invänta idrifttagandet av Sydvästlänken. Jag kan därtill konstatera att vi har generellt låga elpriser i och att prisskillnaderna mellan elområdena regelmässigt varit små. Mot denna bakgrund avser jag att inte vidta några ytterligare åtgärder. Jag kommer dock noggrant att följa utvecklingen för att kunna agera om så bedöms nödvändigt. Regeringen följer noggrant frågan om kärnkraftens lönsamhet. Regeringen ser behoven av stabil tillgång till el. Denna fråga är viktig i energisamtalen, också mot bakgrund av kärnkraftsägarnas signaler om att fler reaktorer än de fyra aviserade har lönsamhetsproblem. Det var just mot bakgrund av de stora förändringarna inom energisektorn som regeringen tillsatte en . I direktiven till framgår att det ska göras en översyn av energipolitiken som omfattar långsiktiga förutsättningar för produktion, överföring, lagring och användning av energi. Arbetet tar ett systemperspektiv för att säkerställa ett hållbart och konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av energi. I det arbetet ingår alltifrån att se över förutsättningarna för de enskilda kraftslagen till att genomlysa hela marknadens utformning. Alla de stöd, skatter och regler som hänger samman med energisystemet är uppe för diskussion inom ramen för . Vår viktigaste uppgift är att skapa en bred politisk uppgörelse som långsiktigt säkrar elförsörjning på ett sätt som gynnar såväl den svenska industrin och svenska hushåll som miljön och klimatet. Regeringen avser att diskutera med övriga partier i hur detta kan genomföras. 39 (M): Jag tackar energiministern för svaret. I den tidigare debatten kom vi in en del på frågor om energibalans kontra effektbalans. Det är intressant eftersom den interpellation som jag har ställt och som berör elområden, som kanske är huvudfrågan, handlar just om effektbalansen och problemen med denna i . Det är ett välkänt problem som har funnits . Problemet förvärrades dramatiskt när de två kärnkraftsreaktorerna i avvecklades 1999 och 2005. Sedan har vi fått den elområdesindelning som gör att priserna nu kan vara olika i olika delar av landet. I den södra delen av , där det är ont om produktion men där man har en hög konsumtion av el, får man lätt effekten att priserna drar iväg. Situationen förvärrades tydligt . Vi kunde se att prisskillnaden var högst signifikant. I var det mer än dubbelt så dyrt som i norra . Det är tydligt att det finns ett problem. Att problemet riskerar att förvärras när ytterligare kärnkraftsreaktorer avvecklas står också helt klart. Samtliga kärnkraftverk befinner sig i elområde 3, det vill säga nära elområde 4, som är hårdast utsatt , och det kommer att förvärra problemen. Energiministern säger i sitt svar att det vore att göra saker i fel ordning att först göra ett ingrepp på marknaden och sedan invänta idrifttagandet av Sydvästlänken – detta som en förklaring till varför han inte vill agera just . Därmed får ministern det att låta som om det är en fri och oreglerad marknad där han helst vill undvika att gå in och störa. Men problemet, fru talman, är att det inte stämmer. Det finns få marknader som är så hårt reglerade och påverkade av politiska beslut som energimarknaden. Det är således politiska beslut som har skapat den bekymmersamma situation vi nu ser i . Stängningen av de två reaktorerna i , som jag nämnde tidigare, drevs igenom av socialdemokratiska regeringar och 2005. Det var politiska beslut som förvärrade situationen och den effektbrist som redan fanns i . Det skedde utan att några beslut fattades som kunde lösa problemet, trots att det varit känt . När energiministern säger att han inte avser att vidta några ytterligare åtgärder med hänvisning till att han inte vill göra ingrepp på marknaden tycker jag att det är en ganska märklig och bakvänd logik. Jag ser det så här: Om det hade varit en fri marknad hade jag förstått att ministern vill avvakta och undvika att lägga sig i och störa marknaden, men på en marknad där det är just politiska beslut som har skapat en orimlig situation där hushåll och företag i nu får betala dyrt är det direkt ansvarslöst att inte vara beredd att agera för att åtgärda problemet. Det är politiska beslut som har skapat problemen, och det krävs politiska beslut för att åtgärda dem. Det finns förslag till lösningar, som jag redogör för i interpellationen. Som jag ser det är det bara för energiministern och regeringen att sätta igång. Det finns färdigutredda förslag, och regeringen skulle om den ville kunna agera omgående för att lösa problemen eller åtminstone minimera dem. Min direkta följdfråga till energiministern är: Varför vill inte regeringen och energiministern agera för att genom politiska beslut lösa de problem som skapades av politiska beslut och ? 40 Statsrådet (S): Låt mig inledningsvis säga att jag håller med om att det inte är bra att konsumenter möter olika priser, åtminstone inte långsiktigt. Jag, liksom den tidigare moderatledda regeringen, anser att en förstärkning av överföringsförmågan är den bästa lösningen för att jämna ut prisskillnaderna i . säger att det är politiska beslut. Ja, det är det i allra högsta grad. Inte minst är det överstatliga politiska beslut. När prisområdena infördes under den förra regeringens tid var det inte därför att vi politiskt beslutade det i denna riksdag, utan det skedde efter kontakter mellan och , som ansåg att man bröt mot den inre marknaden. Såtillvida är detta ingen ny fråga. Det är heller inte nytt att den diskuteras i denna kammare. Jag har roat mig med att titta igenom hur debatten här har låtit. När vi socialdemokrater var i opposition ställde vi sådana här tuffa interpellationer till den dåvarande regeringen. Även då var aktiv i debatten. I en interpellation argumenterade han exakt som jag nu har gjort, för det var precis så den förra regeringen argumenterade. Såtillvida kan vi inte vara hur ansvarslösa som helst, eftersom vi båda har argumenterat på ungefär samma sätt. Det är detta som är det praktiskt rimliga och som vi kan förena med de regler som gäller i Europeiska unionen. Jag ska citera interpellanten, för jag tycker att det som han sa i interpellationsdebatten var väldigt klokt: ”Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man försöker skrämma upp invånarna i genom att överdriva effekterna. Prisskillnaderna kommer inte att vara stora . De kommer kanske inte ens att finnas .” Det är sant. Jag tycker att det var klokt resonerat då. Jag tror också att det är viktigt att vi nu jobbar gemensamt, inte minst inom , för att bygga ut överföringskapaciteten så att vi inte behöver ha olika prisområden i vårt land. Jag tycker att vi i grund och botten långsiktigt ska eftersträva att elektricitet ska flöda över i alla delar av landet så att vi kan ha ett och samma pris för elektricitet. För att detta ska kunna förenas med de politiska beslut som tar upp krävs att vi gör något åt flaskhalsarna. En del arbete är igång. har dessutom ökat sina ambitioner när det gäller investeringar i näten. hoppas jag att vi kommer dithän att både och jag kan bli glada åt att vi inte har prisskillnader och därmed olika priszoner i vårt land. 41 (M): Tack, energiministern! Jag får ge energiministern att det är lite fyndigt när man kan leta upp gamla anföranden, ta upp vad som har sagts i tidigare debatter och vända det mot debattören. Man ska väl dock komma ihåg och konstatera det är en hel del som har hänt . Till exempel genomförde alliansregeringen den snabbutredning som jag har nämnt i en motion, och jag har också i interpellationen tagit upp de förslag som presenterades. Alliansregeringen såg alltså de här problemen och gjorde något. Man lät snabbutreda förslag för att man skulle kunna göra något åt dem.