prot · H30977 · 2016-03-09 00:00:00 — Det är därför vi sa till : Inrätta programråd, skärp kvaliteten och titta över arbetsplatsförlagda utbildningar! Jag tycker dock att vi var för försiktiga när vi kontrollerade kvaliteten i programråden och när godkände att man gjorde om en skollokal till en floristutbildning. Det ska naturligtvis vara ute i en riktig floristbutik eller i en frisörsalong, i det fallet. Det är därför vi är starka anhängare av lärlingsinslag men också av branschskolor. Du får förtydliga, . Är ni för branschskolor där branschen får ett större inslag och en större styrning av utbildningen eller inte? 47 (V) replik: Det är intressant när representanter för Liberalerna talar om arbetsro inom den svenska skolan med tanke på att varenda lärare i det här landet skulle kunna vittna om det motsatta som , din partiledare, satt på utbildningsministerposten. Han frångick helt all forskning och alla studier som finns i utbildningsfrågor och körde helt enkelt på med den extremt liberala och marknadsinriktade politiken även när det gäller utbildningsfrågorna. Du säger att vi hade ett system där eleverna kom in, men lämnade gymnasiet. har vi ett system där eleverna knappt kommer in, och de som kommer in lämnar gymnasiet. Frågan är: Ska vi komma på lösningar till hur vi ska få de elever som hoppade av att inte hoppa av, eller ska vi försämra hela situationen för alla för att ett antal elever hoppar av? Det är vad handlar om . Vi talar i den parlamentariska gruppen om hur situationen ska lösas så att det blir färre avhopp. Men allianspartierna fortsätter att hålla fast vid den linje som kommer att leda till fler avhopp och som inte kommer att lösa problemet. Det är positivt när arbetslivet och arbetsmarknaden har ett nära och tätt samarbete med skolan och att det ska satsas betydligt mer på yrkesprogrammen. Det är också ett problem att regeringen alltmer i arbetsmarknadspolitiken och i utbildningspolitiken lämnat mer och mer makt till arbetsgivarna och till näringslivet. Ett samarbete ska vara ömsesidigt. Jag hoppas att det är den linjen som vill ha – även om jag inte tror det. 48 (L) replik: sa , ansvarigt statsråd, att politiker lurar eleverna att de inte behöver en godkänd gymnasieutbildning. Jag vill höra från regeringspartierna i senare inlägg eller i kommande debatter vilken politiker i Alliansen eller vilken företrädare för Liberalerna, KD, eller som har uttalat att man inte behöver gymnasieutbildning för att klara sig i arbetslivet. Jag tror inte att någon har sagt så, utan det är bara retoriska poäng. Precis samma sak ägnar sig åt. 98–av svenska ungdomar går i gymnasieskolan. Alliansregeringen gjorde om det gamla kritiserade IV-programmet som inrättades när ni styrde. Det var det individuella programmet där man fick läsa om svenska och matematik. Det var en tvåämneskonstellation från . finns fem särskilda program med introduktionskurser för nyanlända, språkintroduktion, yrkesintroduktion och studieförberedande program för dem som senare vill gå över till ett nationellt program. Det fanns inte . Även om kvaliteten ska höjas har den blivit högre . Problemet, som ingen av er går in på, S, MP eller V, är vad som ska göras med alla som hoppar av . Tusentals ungdomar lämnar gymnasiet i årskurs 1, 2 eller 3. 25–av dem som lämnar gymnasieskolan gör det utan slutbetyg och utan behörighet att ta sig vidare till högskolan eller utan att komma ut i arbete. Det är vad vi försöker åtgärda, och där har ni inte ett enda förslag. 49 (KD): Gymnasieskolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och förbereda unga för högre studier eller ett direkt inträde i arbetslivet. Detta förutsätter att gymnasieskolans program har olika inriktningar, möjlighet till val inom programmen och en gemensam plattform av kunskaper. Det ska finnas teoretiska program inriktade mot studier på högskolan, och utbildningen ska hålla en kvalitet som svarar mot högskolans krav. Yrkesprogrammen ska hålla en nivå som leder till arbete direkt efter examen och som ska ge högskolebehörighet om man så önskar. Det ska också finnas lärlingsprogram där utbildningen är mer knuten till företag och lärande under arbete. Efter lärlings- och yrkesprogram ska det vara möjligt att nå kvalificerad yrkeskunskap inom en yrkeshögskola. Yrkeskunnandet måste uppvärderas och få ökad status bland våra ungdomar. Budskapet om att det enda som räknas är att vara behörig till akademiska studier har varit förödande. som det finns en hög ungdomsarbetslöshet skriker företagen efter yrkeskunnigt folk. Här är det matchning som behövs och bättre information om vilka utbildningar som faktiskt leder till jobb och som har framtiden för sig. Vi borde alla hjälpas åt att kommunicera ut att alla gymnasielinjer faktiskt kan ge högskolebehörighet om man så önskar. Det är också viktigt att det finns möjligheter till en andra chans eller till att komplettera sin utbildning om man så skulle behöva . finns nu en ny anställningsform för lärlingar. Den som går en gymnasial lärlingsutbildning inom något av gymnasieskolans yrkesprogram kan numera bli anställd i en ny form. Vi i allianspartierna menar att arbetsgivarnas möjlighet att bedriva lärlingsutbildning bör utökas. Flera har tagit upp . Flera av ledamöterna i utbildningsutskottet ingår i denna. Den har som syfte att lägga fram förslag för att öka genomströmningen i gymnasieskolan. Det kan inte fortsätta som , det vill säga att av eleverna klarar gymnasiet på de tre utsatta åren. Att det ser ut så kan ha många olika orsaker. Man kanske väljer fel från början. Andra klarar inte den linje de valt. saknas tillräckligt stöd för att man ska komma vidare i sina studier. En betydande orsak till avhoppen skulle kunna vara de så kallade kursbetygen. får man ett kursbetyg i årskurs 1. Klarar man inte kursen och får ett dåligt betyg är man i princip redan utslagen. Betyget kommer att finnas med i avgångsbetyget, och kursbetygen så som de är utformade spär också på stressen och betygshetsen inom skolan. Det är bra att får tilläggsdirektiv att även titta på denna centrala fråga för att komma åt mängden avhopp som sker på gymnasiet. En förutsättning för att eleverna ska klara av sina studier är att de får den undervisningstid de har rätt till. Poäng på olika kurser har ersatt den tidigare timplanen, men det finns inga krav på hur många lektioner en gymnasieelev ska ha. Den mer flexibla poängplanen har på flera skolor blivit ett sätt att dra ned på lektioner för att spara pengar. Två tredjedelar av huvudmännen saknar riktlinjer för hur de följer upp undervisningstiden. kritiseras många skolor av Skolinspektionen för att eleverna får för lite undervisningstid. I en internationell jämförelse ligger lågt i antalet undervisningstimmar. Att vi dessutom inte ger våra elever de timmar de enligt lag har rätt till är förödande. Vi måste kunna garantera att våra elever får den undervisning de har rätt till, och det gäller både och gymnasieskolan. De som av olika anledningar inte orkar med eller klarar av skolan behöver stöd mycket tidigare inom utbildningssystemet. Här gäller det att sätta in allt stöd och alla resurser i så att man fort upptäcker de elever som halkar efter eller mår dåligt. Här blir tillräckliga resurser till elevhälsa centralt samt tillgången till specialpedagogisk kompetens. På de områdena har väl genomarbetade och finansierade förslag. Jag yrkar bifall till reservation 7. 50 (SD): har inga yrkanden i frågan, men däremot har vi åsikter. är ett försök att komma underfund med det höga antalet avhopp som sker under gymnasiet. Alla har väl haft lite olika lösningar, och jag avser att även ge min bild av det hela från håll. har talat föredömligt i frågan. Liberalerna har jag fått lära mig att man ska säga. En sak som inte har nämnts över huvud taget är statistiken över de årskurs 9-elever som pressades ut ur systemet. Jag är en av de lärare som har sett hur många nior som man verkligen försöker få över kanten och pressa in på utbildningarna. Hur stora är avhoppen bland de elever som precis med nöd och näppe har klarat grundskolebetygen? Den statistiken behöver vi titta på innan vi över huvud taget kan föra diskussionen vidare. Jag tror att IV är det största programmet av alla program. I är det tänkt att vi ska sätta oss ned och diskutera. Jag vinkade ivrigt med handen vid första mötet och hade ett förslag på att det är självklart dags att gå tillbaka till ett tvåårigt gymnasium för praktiker och esteter. från var inne och nämnde något om detta. Så fritt fick vi dock inte tänka, herr talman – absolut inte. Det var nämligen jätteviktigt att gymnasiet var treårigt fortfarande. Då kom vi med förslag om att man i så fall borde införa mer praktik, erfarenheter av och framför allt kontakter med arbetslivet och näringslivet. Genom att göra mycket praktik, herr talman, får man nämligen också kontakter. och så som ser ut är kontakter det absolut lättaste sättet att få jobb. Men nej, så fritt fick vi inte heller tänka. Är det nu så viktigt att ha högskolepoäng finns faktiskt både komvux och folkhögskola. Det finns alltså två ytterligare vägar att gå, herr talman, för att läsa upp så att man får högskolekompetens om det nu är vad man eftersträvar. Jag tror på en återgång till tvåårigt gymnasium där man faktiskt läser saker som är aktuella för arbetslivet. Här kan vi till exempel se att flera stora företag i har bestämt sig för att skapa egna gymnasier för att verkligen skapa elever man kan sätta i arbete. Det är ett sätt förespråkar. Det är mycket lovvärt. Eleverna får med stor sannolikhet också tillgång till arbete efter att de gått sin gymnasieutbildning. Vi stöder självklart också frågan när det gäller ämnesbetyg i stället för kursbetyg. Det är tonåringar vi talar om, herr talman. De är fulla med hormoner, och i årskurs 1 har de kanske ingen aning om vad de vill göra med resten av sina liv. Visste till exempel herr talmannen själv när han gick i årskurs 1 i gymnasiet att han skulle sitta här som talman senare? Jag tror inte det. Det är otroligt viktigt att dessa människor ges chansen att reparera sina betyg. Det kan inte vara så att ett kursbetyg sätts och att du från början vet att du inte kommer att ha tillräckligt betyg för att söka vidare eller komma in på den arbetsplats du vill i livet. , herr talman, är världen så pass föränderlig att jag inte tror att någon av oss här inne kan säga exakt hur den kommer att se ut – eller ens . Det gör att lärarna måste vara otroligt flexibla och ha mycket nära kontakt med näringslivet. Här ser vi att det saknas, och jag tror att flera partier förutom vårt har nämnt frågan. De ungdomar som går i gymnasiet har en mycket bredare men smalare marknad att välja på, herr talman. När jag läste en fyraårig teknisk utbildning visste jag ungefär vilka yrken jag hade att jobba inom. är det inte lika specifikt. försöker vi bredda utbildningen så att vi lätt ska kunna gå vidare, och här finns det andra instanser att dra nytta av än just gymnasiet. Vi är självklart också för att de lärarlösa lektionerna tas bort. Att läsa en utbildning på innebär att man också ska ha lärartillsättning, herr talman. En lärarlös lektion är ingen lektion över huvud taget i min värld. En breddad lärlingsutbildning för esteter och praktiker tror jag skulle kunna göra mycket stor nytta, herr talman – framför allt med koppling direkt till näringslivet. Vi hör också att universiteten och högskolorna klagar på kvaliteten, herr talman. Specifikt KTH, för att ta ett exempel, har klagat på kvaliteten. Jag tror inte att det är gymnasieskolorna som är grundproblemet. Jag tror faktiskt att vi får titta så långt tillbaka som till det vi hade en debatt om , nämligen . Om vi inte har en röd tråd ända nedifrån förskolan och hela vägen upp till forskningsnivån kan vi inte få ett väl fungerande system, herr talman. Här tror jag att lösningen ligger, och jag tycker att hela frågan är alldeles för viktig för att vi ska stå och banka varandra i huvudet med den ena idén efter den andra. Här måste vi komma överens allihop tillsammans. Vårt parti är det första som sätter sig i förhandlingsstolen för att komma överens om en gemensam politik för allt från förskolan till rymdforskning. 51 (V) replik: Jag skulle vilja lyfta upp en fråga som och hans parti numera väljer att gömma undan och sopa under mattan. Jag skulle vilja tala om frågan som handlar om våra resurser, vår gemensamma välfärd och vart våra resurser tar vägen. Jag skulle vilja tala om vinsterna i välfärden och specifikt i skolan. När gick till val 2014 var det ett löfte att man skulle begränsa vinsterna i välfärden. blev man inbjuden av ett antal riskkapitalbolag och näringslivsaktörer, och har intagit en annan ställning: att våra barns och elevers resurser – de skattepengar jag, mina föräldrar och andra i det här samhället betalar in – ska kunna gå till riskkapitalbolag med skattekonton på och . har mage att skylla resursbristen inom olika områden i välfärden på nyanlända barn, ensamkommande och andra flyktinggrupper. Jag skulle vilja fråga hur menar att det hänger ihop när helt plötsligt, efter påtryckningar från näringslivsaktörer, ändrar sig till att helt enkelt bli skatteplanerarnas och riskkapitalbolagens bästa vän. Hur går det ihop som skyller resursbristen på nyanlända? 52 (SD) replik: Jag trodde väl att friskolorna och vinsterna i välfärden skulle vara en annan debatt, men vill tala om det ska jag självklart tala med honom om det. Jag är från början byggare. Jag vet att de byggnadsfirmor som fanns i och som inte höll kvaliteten fanns för möjligtvis ett eller två jobb, och sedan tappade de det. Jag tror att exakt samma struktur kommer att gälla för de friskolor eller friskoleenheter där man avser att stoppa pengar på platser där de inte kommer att göra någon nytta. De kommer att försvinna. De kommer möjligtvis att existera och kanske förorsaka en och annan elevs dåliga val så att man måste välja om och komma någon annanstans, men jag tror inte att riskkapitalbolagen kommer att vara ett problem så som här vill lyfta upp det, herr talman. Jag ser i stället friskolorna som en tillgång. Jag tror att tillsammans med mig vet att vi om vi inte haft friskolorna aldrig hade klarat av att ta emot de 71 000 personer som har kommit . Där går friskolorna in frivilligt och väljer att ta ett utrymme för att ta emot personer som kommer – och inte bara de som kommer utan även de andra. Sedan vet jag inte om satt och gjorde någonting annat med telefonen eller någonting och inte lyssnade på vad jag sa, men i grundskoledebatten tog jag upp att de elever som når absolut störst framgångar är nyanlända flickor. Det är de som stiger absolut snabbast i systemet. Här ser jag inget som helst problem med att vi skulle ha en specifik inriktning. Om inte själv har varit inne och tittat rekommenderar jag honom att titta på . Där finns all statistik över alla elever i hela och hur det har gått med deras betygsresultat. Där kan man tydligt se att andra generationens pojkar som bor i segregerade områden och har andra möjligheter att tjäna pengar – det är tyvärr via den kriminella vägen eller kanske olagliga vägar – väljer den möjligheten och väljer bort skolan. Där har vi den största gruppen som drar ned. Det är inte de nyanlända; det har vi aldrig sagt. 53 (V) replik: Jag tycker ändå att man får ge något slags kredd för att han på ett ganska skickligt sätt glider undan från den fråga jag ställde. Den handlade om hur det kommer sig att inför valet gick ut med att man skulle begränsa vinsterna i välfärden. Då betydde nämligen detta någonting för honom och för de övriga som representerar , men efter att ha haft möten med näringslivsaktörerna har man ändrat sig. har man valt att bli riskkapitalisternas bästa vän. Man har valt att ge resurser till dem som sitter här i publiken och till dem som har skattekonton i skatteparadis. På vilket sätt är det att vara ett ansvarsfullt parti? vet vi ju att budgetförslag som sådant inte går att genomföra såvida man inte vidtar åtgärder jag tror att vi alla vill ta avstånd ifrån. Hur kommer det sig att ändrade sig på den här punkten? Försök också att inte använda retoriska knep när det handlar om nyanlända flickor etcetera, ! Jag är ett av de barn som har kommit hit som flyktingar, och det är knappast så att politik skulle ha gynnat mig eller kommer att gynna någon av mina systrar och bröder som kommer . Det behöver du alltså inte tala om för mig. Man kan dock se det paradoxala i ett parti som försöker bygga upp en konfliktlinje mellan människor från ett annat land, som har en annan kultur och ett annat ursprung, och välfärden – som välfärdens problem är ansvarslösa politiker på högerkanten, inklusive representanter, och företagare som riskkapitalister som urholkar vår välfärd på resurser. Där menar jag att bör vara lite tydligare gentemot sina väljare, som röstade på dem med löftet att man skulle begränsa vinsterna i välfärden. Annars ljuger man ju, precis som folk förväntar sig att en del politiker ska göra. 54 (SD) replik: Jag kan ta ett exempel på hur har förändrat sin politik. var det så att om man skulle ansöka om att starta friskola ansökte man till Skolinspektionen och fick sedan ett ja eller nej. Där hade kommunen nästan ingenting att säga till om. Sedan vet jag att regeringen hade ett förslag om att införa ett kommunalt veto. Vi sa att vi var villiga att sätta oss ned och tänka på vad det skulle innebära. Men vi valde en mellanväg; vi är pragmatiska. Vi tittade på hur man kunde göra det här. Självklart får friskolorna ansöka, och sedan får kommunerna överklaga. Vi har också föreslagit en specialinstans i Skolinspektionen vars enda uppgift är att ta hand om just dessa ansökningar, så att det blir en likvärdighet över hela . Nej, det är inte Alliansens politik. Nej, det är inte regeringens politik. Men det är en medelväg däremellan. Vi är pragmatiska och styr på så sätt välfärden dit vi tycker att det är bra. Vi är ett mittenparti, och det försöker vi stå fast vid, herr talman. Att vi skulle vara företagens bästa vän låter jag vara osagt. Det finns väl kanske andra som vill ta den titeln, herr talman. Sedan kan tyvärr inte låta bli försöka ge oss lite epitet. Jag kan bara nämna ett exempel för allas intresse här. har fler lokala företrädare som är utlandsfödda än vad , , och Liberalerna har. Javisst, , och Socialdemokraterna ligger strax över oss procentuellt sett. Men dessa är alltså lokala företrädare som är utlandsfödda. Det innebär alltså att vi skulle behöva sparka av våra kandidater ute i riket. Detta fungerar inte och är inte hållbart längre, framför allt inte nu när Socialdemokraterna och regeringen för en politik som är hårdare än den vi själva föreslog . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 7 En fråga om konsumentskyddet vid semesterboende betänkande 2015/16:CU20 En fråga om konsumentskyddet vid semesterboende (prop. 2015/16:84) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 12.) betänkande 2015/16:SkU18 55 PER ÅSLING (C): Ett av de mest accepterade sambanden i ekonomisk forskning är att det som har hög skatt blir det mindre av och att det som har låg skatt blir det mer av. Bland de bästa beslut som kan fatta för jobben och ekonomin är därför att sänka skatterna på jobb och företagande som man höjer dem på miljöförstöring. Skatterna blir dessutom mindre snedvridande. Denna enkla princip följde vi i Alliansen under våra vid makten. Vi sänkte inkomstskatter och företagsskatter som vi höjde koldioxidskatten och premierade miljöbilar genom bonusar, för att ta några exempel. Andra åtgärder med C-märkta ministrar var höjningen av kärnavfallsavgiften i enlighet med riksdagsbeslut. Kärnkraftsindustrin fick själv ta kostnaden för verksamheten. Dessutom förberedde vi och tog fram beslutsunderlag för införande av bonus–malus-system för bilar, avgifter för plastpåsar med mera. Detta är reformer som vi inte sett någonting av. Det är uppenbart att den sittande regeringen inte bara har begravt en grön skatteväxling som idé utan gör precis tvärtom. Regeringens politik är direkt kontraproduktiv på det här området. Man inför skatter som missgynnar det förnybara och skapar i stället incitament för att använda fossila energislag. När regeringen i höstens budgetproposition presenterade sina skattehöjningar var de inte bara höga. Till höjdes skatten på jobb. Miljöskatternas andel var endast . Låt mig ta två exempel där det är uppenbart att regeringen tappat styråran i den gröna skattepolitiken. Först och främst har skatten höjts på biobränslen. har länge fört en dragkamp med för att slippa höjd skatt på biobränslen, eftersom kommissionen orimligt hävdat att biobränslen överkompenserats jämfört med fossila bränslen. Bara efter det att vi fått en ny regering meddelade finansminister att man förlorat denna kamp. Skatten på etanol höjdes med en krona litern. Skattehöjningarna och har lett till ett akut läge där etanolförsäljningen är rekordlåg och biodieselvolymerna störtdyker. Det beror på att skattehöjningarna på biodrivmedel trätt i kraft som oljepriset är rekordlågt. Som exempel räknar branschen med en årlig volymminskning biodiesel, och den accelererar. är etanolförsäljningen rekordlåg. Försäljningen av sjönk . En av de viktigaste åtgärderna för att klara klimatutmaningarna och infria ambitionerna vid klimatmötet i är att ersätta det fossila bränslet med det förnybara. Här måste regeringen skyndsamt agera och skapa acceptabla villkor för fordonsbränslen baserade på förnybara substrat. En ny rapport från visar att skattehöjningarna var helt onödiga och att dessa kraftigt försämrat biodrivmedlens konkurrenskraft gentemot fossil bensin och diesel. Rapporten visar att regeringens skattehöjningar snarare gynnat de fossila drivmedlen som överkompenserats gentemot de förnybara. Det visar sig att ingen överkompensation har skett för några biodrivmedel . Därmed var regeringens skattehöjningar helt omotiverade. Det enda rimliga måste vara att regeringen premierar det förnybara, då långsiktiga och goda villkor för de förnybara drivmedlen är av yttersta vikt för att klara en fortsatt omställning. Solkraft och vindkraft för eget bruk var skattebefriat under Alliansens tid. Där hade vi börjat se en snabb utveckling. Bland annat bostadsrättsföreningar och sjukhus satte upp solpaneler för sin elförsörjning. Men i ett avtal om elcertifikaten med förhandlade bort den svenska skattebefrielsen på sol- och vindkraft. Alliansregeringen fick samma krav men höll emot i förhandlingarna. Jag ser med stor oro på att regeringen aviserar allt fler skatter som leder till färre jobb med små eller inga effekter på miljön. Regeringen fortsätter tyvärr att argumentera för och förbereda införandet av vad man kallar en vägavgift. Det är inget annat än en skatt på avstånd. En avståndsbaserad kilometerskatt kommer att särskilt drabba företag och människor som bor och verkar på landsbygden. Styrmedel som har ensidigt fokus på avstånd snarare än på bränsle och utsläpp bör av uppenbara skäl undvikas. Miljöeffekten av sådana styrmedel blir mycket liten, eftersom alternativ transportinfrastruktur saknas på många platser i landet, som jobb beroende av lastbilstransporter drabbas. Låt mig avslutningsvis kommentera centermotionen 3027 om att bör ställa sig bakom kravet att se över ett avskaffande av reklamskatten på annonser i kommersiella medier, och då pratar vi om papperstidningar. Det är ett ställningstagande som både regeringar och riksdagar oberoende av majoritet gjort . I ett läge där papperstidningarna går på knäna är kravet mer relevant . Jag står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 3 angående energiskatt. 56 (M): Det är min första debatt i skatteutskottet, och jag var inte medveten om att jag hade så mycket viktiga saker att säga om punktskatter. Därför vill jag redan nu säga att jag nog kommer att dra över min talartid. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 5.