prot · H30982 · 2016-03-17 00:00:00 — Vi ser den nya lagstiftning som vi har drivit igenom i , med en kartläggning som börjar komma på plats av barnens kunskaper innan man fattar beslut om årskurs och ser till att man får rätt stöd i början. händer det faktiskt mycket positiva saker, och dem tycker jag också att vi ska se. En viktig del i detta är att alla kommuner måste vara med och ta ansvar. Om det är bara några kommuner som ska vara med och ta ansvar för barnen på flykt kommer det att vara svårt att klara skolgången på ett bra sätt. Därför beklagar jag att som jag tror ensamt parti säger att inte alla kommuner ska vara med och ta ansvar för dem som kommer på flykt. 35 (SD): Min andra fråga, herr talman, rör förberedelseklasserna. Tacksamt har det visat sig utbildningsministern ofta hörsammar skolpolitiska förslag, då det oftast kommer en kopia , kanske med ett lite annat namn och i lite sämre variant än . Senast kom det ett förslag om karriärmöjligheter och satsning på rektorer i speciellt utsatta områden, enligt kallat Shanghaimodellen, som vi släppte . Men då kopiering verkar vara regeringens modell välkomnar jag utbildningsministern på min presskonferens , då vi från avser att släppa en ny politik. 36 Utbildningsminister (MP): Jag avser inte att sjanghaja sverigedemokratisk politik. Det var inte heller det som hände i går. Men i går kom en mycket viktig satsning, nämligen att vi förstärker satsningen på skolorna i de tuffaste områdena genom att de också har möjlighet att tillsätta fler förstelärare och fler lektorer och även använda de pengarna för att satsa på ledarskapet, alltså lönekostnader för rektorer. Vi ska säkerställa att vi har våra bästa skolor i de mest utsatta områdena. Så minskar man de klyftor som har fått vidgas i . Så bygger man samhället. 37 (S): Jag har en fråga till utbildningsminister . Innan jag blev riksdagsledamot jobbade jag som lärare på Västerskolan, årskurs 7–9, i . fick jag ett mejl från en av mina gamla elever som tog upp problem som hon känner i skolan. Det är stress, ångest och sömnbrist på grund av den situation som råder i skolan. Hon meddelade också att hon upplever detta även från sina lärare. Det var ett flertal elever som mejlade till mig. De sa bland annat att det kanske berodde på det nya betygssystemet. De menade att det är svårt att nå höga betyg och att det är mycket resurskrävande för lärarna. Mejlet fortsatte med andra saker. Men en av de saker som jag läste in gällde dagens arbetssituation i våra skolor. Det är något jag själv kan relatera till som lärare. Därför undrar jag nu: Hur jobbar utbildningsministern och departementet med att få en bättre arbetssituation för våra barn, unga och lärare? 38 Utbildningsminister (MP): Det är precis som beskriver det. Arbetssituationen för våra barn präglas av arbetssituationen för våra lärare. Har lärarna ingen bra arbetssituation är det svårt att skapa en bra och trygg arbetsmiljö för eleverna. Vi sitter just nu i samtal med parterna inom det som heter för läraryrket för att se hur vi kan stärka arbetet för en bättre arbetsmiljö för våra lärare. Det handlar till exempel om hur man får en bra avlastning i sitt jobb som lärare, hur statens bidrag för anställda på skolorna fungerar på ett bra sätt och hur man minskar den börda som finns i form av nationella prov. Vi har redan i bred enighet minskat antalet obligatoriska prov och går mot en digitalisering. Ja, det infördes på ett sätt som gjorde att det inte överallt kom att tolkas så som det var tänkt när det gjordes. Det har inneburit att man i många fall har uppfattat lektionerna som sönderbrutna i olika moment, där man måste prestera högt på alla moment. 39 (S): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret. Jag tror att en av de viktiga sakerna är att vi måste börja våga satsa på skolan, ge mer resurser, se till att skolan får lugn och ro. Vi behöver en situation där lärare har tid att vara lärare och elever får en chans att bli sedda. Du började svara lite om betygssystemet. Jag vill ta upp det igen. Det var just det som , som min före detta elev hette, tog upp och menade var problemet. Du får gärna fortsätta och säga hur du ser på betygssystemet. Har du fått andra signaler utifrån? 40 Utbildningsminister (MP): Jag får svara : När det gäller betygssystemet kan det mycket väl vara rätt tänkt med de olika momenten. Men det byggde inte på att man skulle ha ett moment först, vara färdig med det och sedan ska ha nästa moment – och så blir det på något sätt aldrig någon möjlighet till progression. Hela poängen med skolan är att man ska kunna lite mer i slutet av en kurs än man kunde i början av den, att man ska lära sig längs resans gång. Då måste momenten fungera parallellt, och man måste kunna återkomma till dem. För att säkerställa det har vi gett ett uppdrag att se över betygsskalan och de delar som hör till betygsskalan. De kommer också att kunna återkomma med förslag för att förbättra tillämpningen ute på skolorna. 41 (M): Jag har en fråga till utrikesministern. Kriget i har pågått . Det finns några få strimmor av hopp eftersom vi nu ser en vapenvila eller ett uppehåll i fientligheterna, eller i stridigheterna som det egentligen heter. kom också beskedet från den ryske presidenten att nu ska dra sig tillbaka militärt från . konstaterade att det militära arbetet i i stort var avslutat. Jag skulle vilja veta vad utrikesministerns bedömning är. Är detta någonting som vi kan se fram emot, alltså att verkligen kommer att dra sig ur med sina militära styrkor, och skulle detta kunna vara början till en mer konstruktiv linje från sida i denna mycket svåra konflikt? 42 Utrikesminister (S): Vilken angelägen fråga! Trovärdigheten hänger på om visar att de verkligen gör det som de har lovat att göra. Min analys är att nog bedömer att de har uppnått sina mål i . Här har de plötsligt fått en roll på den globala scenen. De är viktiga. ringer till och talar med . De har geopolitiskt vunnit det som de ville ha. Militärt kan de också vara nöjda. De har sett till att förblir en viktig spelare och kommer att vara med i förhandlingarna. Vi ska inte låta oss bedras av detta. Det är viktigt att de nu vidtar förtroendeskapande åtgärder, nämligen eldupphör, och ser till att de humanitära aktörerna får tillträde till belägrade städer. Det är bara så vi kan bedöma om de menar allvar. 43 (M): Jag håller med utrikesministern om att man noga måste följa vad faktiskt gör i praktisk handling, eftersom vi alltför sett att det har varit stor skillnad däremellan – vi ska vara osäkra och tro det ena, och sedan sker det andra. Men vad kan och utrikesministern göra för att ändå via EU och via FN få att blir mer konstruktiva i en konflikt som verkligen behöver lösas för de människor som är på flykt och som är kvar i ? 44 Utrikesminister (S): Det handlar om att fortsätta hålla trycket uppe, att sköta detta i multilaterala forum men även bilateralt, att se till att vi verkar framför allt via EU och att kräva att de lever upp till sina åtaganden. Dessutom hjälper vi till rent praktiskt med att se till att kvinnor också får en röst i dessa förhandlingar. Vi har sett till att finansiera kvinnors deltagande och har sett till att de också kan få sina åsikter framförda. Vi kommer därför att fortsätta på alla dessa tre spår så länge det behövs. 45 (KD): Min fråga går till statsrådet . Ett av den här regeringens absolut första beslut efter att man tillträtt var att lägga ned . Sedan haussade man sin egen satsning på äldreområdet men glömde märkligt nog att berätta att man i huvudsak finansierade den genom att skrota ett antal viktiga satsningar på just äldreområdet. Bland annat tog man bort Måltidslyftet. Man tog bort en kompetenssatsning på både anställda och chefer inom äldrevården, och inte minst skrotade man demensplanen och dessutom äldreboendegarantin. kom det en rapport från ett antal forskare som visar att vi bara i kommer att se att antalet personer med demens ökar från ca 160 000 till 250 000 personer. Min fråga till statsrådet är: Kan ni erkänna att det var fel att lägga ned demensplanen? 46 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Detta är ett mycket angeläget ämne att diskutera, inte bara utifrån en äldreomsorgssynpunkt och inte bara utifrån äldres perspektiv utan naturligtvis utifrån hälso- och sjukvårdens perspektiv. Det som vi nu framför allt gör på demensområdet – ansvaret ligger i första hand på min kollega – är att vi är aktiva såväl nationellt som internationellt och att vi har för avsikt att ta fram en ny strategi på demensområdet för att kunna hantera denna gigantiska utmaning som vi står inför. Vi tror att det är en bättre väg att gå än den tidigare satsningen. 47 (KD): Det låter tyvärr lite grann såsom jag befarade. Man skrotar viktiga satsningar, man lägger ned en utredning för att påbörja en ny utredning och man tappar fart i ett jätteviktigt arbete. Demenssjukdom är något mycket allvarligt och skapar lidande både för den enskilda och för alla de anhöriga som blir berörda. Jag återkommer till att det nu alltså är en forskargrupp med representanter från ett tiotal olika länder som säger att det behövs en demensplan på europeisk nivå men framför allt på nationell nivå. Frågan är därför: Kommer ni att återuppta arbetet med en demensplan? 48 Statsrådet (S): Jag tror att jag och är helt överens i denna fråga. Det är en stor utmaning som vi måste möta på olika nivåer och inte minst på den nationella. Vi kommer att ta fram en strategi för att på ett bättre sätt kunna hantera det enorma tryck som det annars riskerar att bli, inte minst på hälso- och sjukvården. Kostnaderna för inhyrd personal i vårdsektorn 49 (V): Min fråga går till . lade landstingen och regionerna ned på inhyrd personal. Denna siffra har bara ökat. lade de ned på inhyrd personal – till stafettläkare. På BB , som var Alliansens flaggskepp här i och som har sjunkit som , har kostnaderna varit helt astronomiska. Specialisterna har erbjudits i lön och för ett jourpass. Som en jämförelse får de inom för ett jourpass. Vården dräneras på pengar, och våra skattepengar försvinner på detta sätt. Min fråga till dig, , är: Hur ska vi komma framåt, och hur kan vi minimera kostnaden för inhyrd personal inom vården? 50 Statsrådet (S): Även detta är en stor utmaning som vi står inför. Jag tror att vi har framför allt två handlingsvägar på bordet. En är att vi måste fortsätta det arbete som regeringen har inlett med att förbättra kompetensförsörjningen inom hela hälso- och sjukvården. Det handlar om det som vi tidigare hade en debatt om, det vill säga en mer effektiv vård och en mer effektiv vårdorganisation. Det handlar också om utbildningarnas dimensionering, där regeringen gör stora satsningar på att bygga ut inte minst sjuksköterske- och barnmorskeutbildningen. Det handlar naturligtvis också om att se hur ledarskapet kan bidra till en bättre fördelning och en bättre situation på arbetsplatserna. Men vid sidan av detta är det också viktigt att specifikt titta på de problem som tar upp. Där ligger huvudansvaret hos arbetsmarknadens parter och kanske särskilt hos arbetsgivarna. Jag har för min del sagt att regeringen gärna hjälper till i detta arbete. Om det behöver göras olika förändringar på nationell nivå kan vi vara behjälpliga. 51 (V): SKL har också tittat på detta. Det går lite långsamt. Tror du, , att man kan sätta lite mer tryck på detta? Det innebär nämligen att det blir väldigt mycket svängdörrar. Läkare kommer och går, och ohälsan består, skulle man kunna säga. 52 Statsrådet (S): Det är precis som säger, att detta är ett problem inte bara för att det driver på kostnaderna i verksamheten utan också för att det minskar kontinuiteten och inte minst samordningen inom hälso- och sjukvården. Min bild är att man jobbar mycket hårt med detta från SKL:s sida. Man har bytt ledning för SKL, och den nya ledningen har angett detta som en prioriterad fråga. I detta arbete ställer regeringen gärna upp som en erfaren och god partner. Asylsökandes rätt till akuttandvård 53 (C): Jag ställer också min fråga till , och den handlar om asylsökandes rätt till akuttandvård. Kostnaden för detta regleras av som betalar in en schablonsumma till . Det sägs också att man ska vända sig till Folktandvården, vilket är oerhört konstigt när hälften av all tandvård bedrivs i privat regi. De asylsökande kan vända sig till en privat tandläkare, men då får de ligga ute med pengarna och skicka fakturan till . Alltså gör de inte detta. Följden har blivit enorma köer till Folktandvården. Vi vet nu att barn och unga får sitta emellan, eftersom deras besöksintervaller förlängs, och det är de som behöver tandvård allra mest. har ministern lovat att man ska se över frågan, men ingenting har hänt. Varför händer det ingenting i den här frågan? 54 Statsrådet (S): Vi vet ju att en del landsting använder sig av privattandläkare. Det är precis som säger så att privattandläkare är en väldigt viktig aktör inom tandvårdssektorn. Det är alltså klart att de även på det här området har en naturlig roll att spela. Detta är också en punkt som finns högt upp på SKL:s dagordning i de diskussioner man för med regeringen om just hur man ska förbättra situationen för asylsökande, och då gäller det inte minst inom hälso- och sjukvården. Det är klart att det finns detaljer som inte är helt lätta att reda ut och avvägningar att göra som inte är helt lätta. Det är det som gör att det tar tid. En annan orsak är naturligtvis att det är väldigt många frågor som har behövt lösas på en och samma gång i samband med att flyktingmottagandet var så pass stort som det var . 55 (C): Även har fått frågan i kammaren, och han har också lovat att ni skulle se över detta. Vi vet att vi behöver ha valfrihet inom detta område och att vi behöver korta köerna. Då behöver vi också få ett enklare regelverk för privattandläkarna när det gäller att ta emot asylsökande. Jag frågar igen: När har regeringen möjlighet att göra något åt detta? Varför visar man inte handlingskraft i denna viktiga fråga? 56 Statsrådet (S): Jag tycker att vi har visat mycket handlingskraft på området. Vi förutsåg tidigt att detta skulle innebära utmaningar för hälso- och sjukvården och att det skulle innebära utmaningar på bred front. Det innebär att vi har gett ett antal uppdrag till våra myndigheter för att både förbättra kunskapsläget och bättre sprida den kunskap och information som finns till landstingen. Det har vi nämligen sett är en framkomlig väg för att avhjälpa en del brister som finns. Vi ser som sagt över frågor av den typ ställer. 57 (M): rev kulturministern upp filmavtalet och utlovade en proposition . Så blev inte fallet – först lades ett förslag på bord. Det är en oskicklig hantering som har försatt Filmsverige i ett väldigt osäkert läge. Man kan ha synpunkter på det tidigare filmavtalet, men en av fördelarna var att det borgade för verklig samverkan och inflytande från branschens olika parter vad gäller såväl finansiering som innehåll. har kulturministern kastat denna samverkan över bord. Man talar om inflytande, men det är det inte fråga om. All makt koncentreras nu till , . Ett antal tyckargrupper ska inrättas i form av branschråd, men de får varken beslutsmakt eller reellt inflytande. De får tycka, men de får inte fatta beslut. Deras synpunkter kan SFI behandla som det vill, och det är dessutom SFI självt som ska utse branschråden. Den möjlighet till inflytande som tidigare fanns i form av styrelseposter skrotade man. Min fråga är på vilket sätt det gagnar svensk film att så totalt lämna över makt till en fristående stiftelse och strypa branschens möjlighet till samverkan och verkligt inflytande. 58 Kultur- och demokratiminister (MP): Herr talman, riksdagsledamöter och alla åhörare! Filmsverige, den svenska filmbranschen, har haft många och långa svåra år. Det vi nu gör när vi gör om filmpolitiken i är att ge tillbaka makt till dem som faktiskt gör film – till dem som kämpar och kanske till och med jobbar extra inom eller andra yrken för att få ihop sin film. Det gäller maskörer, manusförfattare och alla de som dag ut och dag in har arbetat för sin passion men inte fått sitta och bestämma. Jag förstår att detta är omskakande för de få aktörer som har suttit runt avtalsbordet, för de förlorar ju makt när vi ger makt till folket – till filmfolket, alltså de som faktiskt gör film. inrättar vi tre branschråd för att säkerställa att det finns inflytande från dem som faktiskt gör film. SFI har däremot fått helt förändrade arbetsvillkor, och det kommer att vara en grannlaga uppgift för SFI att göra det som står i propositionen. Man måste samverka med branschen. på många, måste SFI samverka med branschen. De tre branschråden har initiativrätt. 59 (M): Att erbjuda inflytande som kulturministern gör är som att erbjuda en hönsgård till en kastrerad tupp. Man talar om samverkan och om en ny filmpolitik, men detta är ju inte en ny filmpolitik – det är en delegerad filmpolitik. All makt lämnas över till en privaträttslig stiftelse i form av SFI. Det enda som är kvar är i princip samma gamla mål men med något enstaka nytt ord. När det gäller vilka som får bestämma får SFI själva bestämma vilka som ska stå för insynen, och de får även bestämma indikatorer för måluppfyllelse. Vi har mottagit propositionen. Vi tackar för den och kommer att återkomma till hur vi ska förhålla oss till den. 60 Kultur- och demokratiminister (MP): Detta är nytt för många. Det är nytt att dela makt. Men det kan inte ha gått någon som älskar svensk film förbi att det har suttit väldigt få aktörer runt beslutandebordet och att aktörerna sakta men säkert ramlat av. Dessutom har det varit korta avtal, så förutsättningarna för att göra långsiktiga produktioner och planera har varit obefintliga. förändrar vi detta. Det är en stor förändring – det kanske är en av de största kulturpolitiska förändringarna jag gör under min mandatperiod – men den är välbehövd. Detta är gott för svensk film. Arbetet för yttrande- och pressfrihet i världen 61 (S): Min fråga går till utrikesminister , och den gäller yttrandefrihet och en oberoende press. En fri, oberoende press och yttrandefrihet är grundläggande fundament i en modern demokrati, och tyvärr är dessa demokratiska grundvalar hotade i många länder. har vi sett hur har stängt ned tidningar och hur nya medielag ger regeringen ökad kontroll över statliga medier. Detta är något som torde strida mot om mediefrihet. Därför är min fråga till utrikesministern hur agerar bilateralt, gentemot och , och i EU för att lyfta fram frågor om yttrande- och mediefrihet i stort och i relation till just och . 62 Utrikesminister (S): Tack för frågan, ! Regeringen har förstås uttryckt oro när vi ser att EU:s kärnvärden ifrågasätts. Alla medlemsländer har ju ett ansvar att leva upp till våra gemensamma värden – respekten för rättsstaten, för mänskliga rättigheter, för demokrati och för yttrandefriheten och det fria ordet. Vi har välkomnat att bestämde sig för att inleda en strukturerad dialog, som det kallas, med och även att inom ramen för har yttrat sig. Vi utgår nu ifrån att beaktar de rekommendationer som kommissionen har lämnat. Vi följer förstås utvecklingen både i och i mycket noga. Vi protesterar när det är nödvändigt, och vi följer också upp mycket noga vad som sker på marken. Inte minst när det gäller handlar det om att eventuellt öppna nya kapitel där vi får chans att följa utvecklingen mycket noga. Utvecklingen har gått i fel riktning. 63 (S): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jag skulle vilja fråga vidare om detta och undrar då vilka metoder och påtryckningar utrikesministern tror skulle vara mest effektiva för att återigen ska garantera yttrandefrihet och för att ska arbeta i riktning mot en fri och oberoende press. 64 Utrikesminister (S): Vi ska verka bilateralt, och vi ska verka via EU. Vi ska verka genom alla de plattformar vi har för att se till att det också blir rättsliga konsekvenser där det är nödvändigt för att trycka på och driva utvecklingen i rätt riktning. Jag tror dessutom på samverkan med civilsamhället. Det är väldigt modiga människor som är beredda att driva dessa frågor, och det är rätt väg framåt. Jag tror också på att uppmärksamma detta, som man gör i parlament runt om i världen. 65 (SD): är ett land med ett ytterst tveksamt förhållande till demokrati och mänskliga rättigheter. av journalister rankade 2015 som femte värst i världen avseende fängslande av journalister. ser vi tydliga tecken på att regimen fortsätter med sitt förtryck mot kurderna, och man har även brutit vapenvilan med PKK. Dessutom har man satt in turkisk militär i ett främmande land för att förhindra ett kurdiskt autonomt styre i norra . Listan kan göras mycket längre, men min fråga till utrikesministern är om det verkligen är önskvärt för regeringen att trots ständiga övertramp knyta landet närmare EU och dessutom erbjuda regimen pengar och dess medborgare visumfrihet. 36 av 72 krav för visumfrihet är inte uppfyllda av . 66 Utrikesminister (S): Jag vill tacka för frågan. Vi behöver göra två saker . Vi behöver hålla uppe trycket på för att driva utvecklingen i rätt riktning så att man tar itu med det som vi har sett och det som är mycket problematiskt – inte minst hur man angripit kurderna som det har skett en tillbakagång av mänskliga rättigheter och demokrati i . Det gör vi framför allt genom en process som redan är fastslagen där vi diskuterar hur vi ska driva på för att öppna nya kapitel. Men vi måste också samarbeta med för att få en lösning på flyktingproblematiken, för att få slut på människosmugglingen och för att förhoppningsvis kunna gå till en ordnad och säker migration. Det är denna balansgång, som minsann innehåller många fallgropar och som är svår, som EU har gett sig in på . 67 (SD): Jag kan tycka att det är beklagligt att regeringen inte ser med allvar på detta och gör sig beroende av en skurkstat som , för det är precis det som regeringen gör. Agerandet under de förhandlingar som pågår kan få som följd att den turkiska regimen på nytt leker med och utsätter för ytterligare påfrestningar, vilket är onödigt och mycket dumt. Det är någonting som vi kommer att drabbas väldigt hårt av. Är det inte dags att använda sig av den undantagsregel som redan finns i Lissabonfördraget? 68 Utrikesminister (S): Vår utgångspunkt i förhandlingarna är ju att när man ingår ett avtal med länderna ska respektera EU och internationell rätt. Det är en fördel att vi kan sitta runt samma sammanträdesbord och diskutera både om våra krav och om möjligheter till lösningar. Så här ser det ut. Det finns redan miljoner flyktingar i , och vi har en verklighet att ta ställning till. Vi kan tycka vad vi vill. Men här måste vi faktiskt hantera en mycket besvärlig verklighet, och det försöker vi göra när det gäller . inställning till regeringens flyktingpolitik 69 (M): Jag har en fråga till . Före valet var mycket tydlig och utställde ett väldigt tydligt vallöfte från , att aldrig skulle agera för att stoppa människor från att komma till . Det var då. sitter han i regeringen och genomför kanske mest restriktiva migrationspolitik. Han har också gått ut och sagt att han anser att man i tidigare var naiv och ställde orealistiska krav. Det här är en omsvängning som vi från tycker är en positiv ompositionering. Men kunde man se i tv-rutan där han sa: Den nya inriktningen på politiken är skit och att han vill tillbaka till den tidigare ordningen. Jag har en väldigt enkel fråga till : Vad vill egentligen ? 70 Utbildningsminister (MP): Jag kan svara på den frågan väldigt enkelt. Både och den här regeringen vill göra allt vi kan för att hjälpa de människor som är på flykt undan ett av de värsta krig som vi har sett och i den värsta flyktingkatastrofen sedan . Det är anledningen till att vår regering har varit ansvarig i ett läge där har tagit emot fler människor och gett fler människor en än i vår historia. Och vi fortsätter att ge människor skydd. beräkningar visar att vi också kommer att ge fler människor skydd än vad vi har gjort under de flesta år tidigare i vår historia.