prot · H309118 · 2016-06-13 00:00:00 — Vi har granskat regeringens överläggning med med anledning av begäran om hjälp. Bakgrunden är som sagt de fruktansvärda terrordåden i . Efter att Daish på ett koordinerat sätt slagit till på flera platser i staden, bland annat och en konsertlokal, och 130 människor dödades och över 350 skadades begärde hjälp av övriga EU-stater enligt fördragets artikel 42:7. Artikeln säger bland annat: ”Om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium, är de övriga medlemsstaterna skyldiga att ge den medlemsstaten stöd och bistånd med alla till buds stående medel i enlighet med artikel 51 i stadga”. Ärendet rör en hemsk händelse i och delar av de politiska följderna av den. Lissabonfördragets artikel om stöd och hjälp till en medlemsstat i händelse av ett väpnat angrepp på dess territorium har behövt åberopas. Gransknings-betänkande Handläggningen av regeringsärenden m.m. (kapitel 3) Detta faktum gör det självklart att det är intressant för KU att granska hur regeringen har agerat utifrån begäran om hjälp. Att det är ett utrikesärende av större vikt ter sig nästan självklart. Vi finner också i vår granskning att regeringen har tagit upp frågan om begäran i innan utrikesministerns och försvarsministerns presskonferens om vilken typ av stöd kunde erbjuda . Utskottet kan konstatera att regeringen har agerat rätt och riktigt i förhållande till . Sist men inte minst vill jag också kort nämna granskningen rörande regeringens säkerhetspolitiska råd. Anmälaren begärde att utskottet skulle granska frågan om dokumentation av rådets möten. För att förstå utskottets ställningstagande att inte avge något uttalande med anledning av granskningen måste man förstå det säkerhetspolitiska rådets informella ställning. Rådet ingår inte som en formell del av beredningsarbetet i , utan vart och ett av de statsråd som ingår har möjlighet att väcka ett ärende på sedvanligt vis då behov av detta finns. Att statsråd talar med varandra även utanför regeringssammanträdena får vi anta inte är särskilt ovanligt. Att sedan kalla gruppen av statsråd som samtalar med varandra för något, i det här fallet ett säkerhetspolitiskt råd, ger inte sammanslutningen någon särskild ställning i de hänseenden vi har att granska. I detta fall är det värt att fundera över vad det hade inneburit om vi i utskottet hade kommit fram till det motsatta än det vi kom fram till i granskningen. Förmodligen hade det inneburit att minsta lilla fikasnack statsråd emellan hade behövt dokumenteras för spårbarhet och för att möjliggöra granskning på det vis anmälaren skulle vilja. 23 (M): Även jag vill tacka för ett gott samarbete och utomordentlig hjälp från vårt kansli, långt efter alla skolavslutningar och studentmottagningar. Under avsnittet ”Handläggning av vissa regeringsärenden m.m.” behandlas olika typer av ärenden. Som genomgående vid granskning detta och är vi i stort sett överens över partigränserna. Jag ska ändå uppehålla mig vid några av ärendena, och jag börjar inte med Natoärendet. Utskottet har granskat nomineringen av exekutivdirektör till . Tjänsten som exekutivdirektör för den nordisk-baltiska valkretsen vid utlystes med sista ansökningsdag . Till det datumet hade ett flertal väl kvalificerade personer ansökt om tjänsten. hade inte deltagit i den ordinarie rekryteringsprocessen utan sökte på uppmaning av finansminister . intresseanmälan till tjänsten inkom först , alltså efter sista ansökningsdag. nominerades sedan av regeringen till ny exekutivdirektör för den nordisk-baltiska valkretsen i . Gransknings-betänkande Handläggningen av regeringsärenden m.m. (kapitel 3) Utskottet har egentligen ingenting att invända mot detta. Vi framhåller dock att om det blir mycket vanligt att man utnämner någon trots att andra kvalificerade har ansökt och trots att man har en öppen utnämningspolitik med kravprofiler och anställningsannonser kommer detta att undergrävas. har även granskat dokumentation från innovationsrådets möten. är informellt och består av statsministern, fyra andra ministrar och tio rådgivande ledamöter från näringslivet och forskarvärlden. Det är endast ett rådgivande organ, och det förekommer varken beslutsfattande eller voteringar. Vi har varit inne på frågor om informella organ. Granskningen av dokumentationen från innovationsrådets möten ger enligt inte anledning till något uttalande från tryckfrihetsrättslig synpunkt. Utskottet noterar dock att det har förekommit att en kommande proposition har stått på mötets dagordning. Utskottet vill därför understryka att om det skulle vara så att synpunkter och sakuppgifter framförs och sedan tillförs ett pågående ärende i bör de dokumenteras, i enlighet med de krav som gäller för beredning av ärenden. Därutöver har tidigare konstaterat att dokumentation från möten av mer informell karaktär är värdefull, dels internt för att säkerställa att det inte uppstår osäkerhet om vad man har kommit fram till, dels för att i ett senare skede underlätta granskning av ett händelseförlopp. Jag ska säga några ord om granskningen av hanteringen av en begäran om att få ta del av beräkningar inom . Anmälaren hade begärt att få ta del av de av beräkningar som låg till grund för fördelningen av de ekonomiska förstärkningar till kommuner och landsting som regeringen och allianspartierna kom överens om inom ramen för migrationsuppgörelsen. Regeringen ansåg sig inte kunna lämna ut några sådana handlingar och fattade detta beslut . Beslutet expedierades dock först senare, . Här menar utskottet att det mot bakgrund av det skyndsamhetskrav som gäller enligt tryckfrihetsförordningen inte är tillfredsställande att så förflyter mellan det att ett beslut fattas med anledning av en begäran och expediering av beslutet. Det spelar ingen roll att regeringen i detta fall ansåg att inga handlingar skulle lämnas ut. ska jag uppehålla mig vid utskottets granskning av förra regeringens agerande avseende samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd med mera. Här är det. Jag håller det i min hand. Jag vet inte hur många här inne som faktiskt har läst det, men jag tog fram det och kollade igenom det lite. Som ni hörde säga konstaterar utskottet att redan samverkar med Nato inom Partnerskap för fred och . deltar i utbildningar och övningar och har stått värd för sådana aktiviteter. Försvarsberedningen, som jobbade över partigränserna, förutsatte i sin rapport av – Starkare försvar för en osäker tid, departementsskrivelse 2014:20, att värdlandsstöd skulle beaktas i försvarsplaneringen och att regeringen skyndsamt skulle vidta åtgärder, inklusive avtalsregleringar. Gransknings-betänkande Handläggningen av regeringsärenden m.m. (kapitel 3) Trots det politiska i frågan utgör värdlandsstödsavtalet tillsammans med det kompletterande tilläggsprotokollet ett ramregelverk som reglerar tekniska och juridiska frågor. Det ser ni verkligen om ni ögnar igenom avtalet. Det föreskriver inte något ytterligare samarbete och ger inte Nato rätt eller skyldighet att verka på svenskt territorium, utan det bygger på frivillighet mellan parterna. Det blir endast tillämpligt i de fall då först fattar ett nationellt beslut om det. avgör även framöver om och när Natoverksamhet får äga rum på svenskt territorium och vilken typ av verksamhet det i sådant fall ska vara. Den förändring som ramregelverket innebär gäller de särskilda svenska genomförandeavtal som ingås för varje enskild aktivitet om och när beslutar om sådana aktiviteter. Dessa avtal kan juridiskt göras lite enklare och hållas kortare tack vare värdlandsstödsavtalet. Utskottet gör bedömningen att det inte förelåg någon skyldighet för regeringen att överlägga med inför besluten att tillträda det kompletterande tilläggsprotokollet och underteckna värdlandsstödsavtalet. Här är utskottet enigt så när som på . Ärendet om regeringens uppgifter kring det brutna samarbetsavtalet med kommer min kollega att ta upp. 24 (MP): Vi har kommit till kapitel 3 i höstgranskningen, ”Handläggning av vissa regeringsärenden m.m.” genomförde en omfattande granskning av regeringens inkallande av . Det var en grannlaga granskning då just möten omfattas av sekretess. Flera av de utfrågningar vi hade i detta sammanhang var helt stängda. På Utrikesnämndens möten brukar även kungen få ta del av informationen, och mötena brukar vara väldigt speciella. har vi haft tre anmälningar som berör inkallande. Det har, som flera här varit inne på, gällt den förra regeringens hantering och , då de skrev på delar som ledde till värdlandsavtalet mitt i valrörelsen utan att kalla in . Det har gällt nuvarande regering och hantering då avtalet med bröts. Det har också gällt nuvarande regerings hantering av det stöd till som avsåg att ge efter terrorattentaten i . Sammanfattningsvis kan jag säga att vi i KU inte har all information om möten – vad som sägs och varför just ett visst ärende lyfts upp, genomgående på alla möten. Det är kanske helt korrekt att vi inte ska ha det, men när det gäller den sammanlagda beskrivning som KU gjorde har vi sett en tendens att inte kallas in lika ofta längre. Den förklaringsmodell vi kunde se var att när gick med i EU och kom till blev det en helt annan hantering av de EU-relaterade frågorna. I denna granskning med de tre ärenden vi har att hantera bedömer jag att vi har landat rätt. Men jag misstänker att liknande frågor riskerar att återkomma framöver. Som sagt är det inte alltid lätt att bedöma vad som är en fråga av utrikespolitisk vikt. En annan fråga som lyfts upp inom området är olika former av utnämningar när det gäller det som var inne på: nomineringarna till exekutivdirektör för , direktör för samt generaldirektör för . Alla tre är förstås oerhört viktiga, och det är inte konstigt att man ibland behöver granska denna typ av utnämningsmakt. Men i alla tre ärendena har vi kommit fram till att regeringen har gjort det den ska och att utskottet i princip inte har några invändningar. Gransknings-betänkande Handläggningen av regeringsärenden m.m. (kapitel 3) I övrigt bedömer jag att det mest handlar om mindre kommentarer gällande allmänna handlingar och dokumentation. Detta är nog så viktigt, men det har andra lyft upp i debatten. 25 HANS (S): fyller en viktig funktion i svensk författning. Det är ett viktigt samrådsorgan mellan regering och opposition, där också statschefen får en noggrann och ordentlig genomgång av viktiga utrikesärenden. Denna ställning är reglerad i regeringsformen. gjorde, som redogjorde för, en granskning av den förändrade användningen av . Jag ska göra en lite hårdhänt tolkning av KU:s höstgranskning. Vi fann att regeringar av olika färg nog har utvecklat en praxis med en tolkning av regeringsformens bestämmelser som kanske är lite väl liberal. Vi har sett ett mönster av att har inkallats alltmer sällan. Ärenden av större utrikespolitisk vikt inträffar nog mer än en gång , men vi har sett exempel på att bara sammankallas en gång . I den granskning vi har gjort har vi tittat särskilt på ärendet om uppsägning av samarbetsavtalet med . Vi har gjort den samlade bedömningen att det, givet kontexten när uppsägningen skedde och den inflammerade diskussionen om förhållande med flera arabstater, hade varit rimligt att såväl statschef som opposition haft möjlighet att ventilera frågan med regeringen. Utifrån den samlade bild som har av användningen av tycker vi att den borde ha inkallats i det här fallet. 26 (M): Jag ska uppehålla mig vid den del av kapitlet som handlar om regeringens uppgifter om det brutna samarbetsavtalet med och ärendets hantering. Övriga ärenden har för del kommenterats av . Det handlar som bekant om det samförståndsavtal om militärt samarbete med som ingicks 2005 av regeringen . Det var ett avtal som var kontroversiellt redan från början. Om jag inte har räknat fel är detta fjärde gången som avtalet och dess hantering ger upphov till KU-anmälningar. Den minnesgode kommer ihåg att det var stor turbulens . Det blev en stor diskussion i medierna och i samhället om regeringen skulle säga upp avtalet eller omförhandla det eller vad som skulle ske och hur detta i så fall, beroende på vilken väg regeringen valde, skulle påverka relationer med och övriga delar av . Gransknings-betänkande Handläggningen av regeringsärenden m.m. (kapitel 3) Till slut beslutade regeringen som bekant att säga upp samförståndsavtalet med . Regeringsbeslutet fattades , men det meddelades offentligt ett par . skulle utrikesministern tala vid i . Anförandet ställdes in med mycket kort varsel på begäran av . Detta ledde till ytterligare debatt och turbulens som handlade om skälen till saudiernas agerande. Hade det att göra med samförståndsavtalet eller med uttalanden som utrikesministern hade gjort om tillståndet för demokrati och mänskliga rättigheter i ? Krisen skärptes i och med att kallade hem sin ambassadör. utsattes även för andra diplomatiska markeringar från olika länder i . Bland annat kallade ytterligare något land hem sin ambassadör från . Då inställer sig naturligtvis frågan: Borde uppsägningen av samförståndsavtalet med ha tagits upp i , och borde regeringen ha informerat och överlagt med nämnden om de diplomatiska förvecklingar som uppstod med och andra länder i ? Det är uppenbart att är ett dominerande land i , och relationer med påverkar därmed politiska relationer och handelsrelationer även med många andra länder i . Vilka effekter som en uppsägning av samförståndsavtalet skulle få för relationer med och andra länder var i hög grad oklart. Från olika håll framfördes farhågor om att en uppsägning av avtalet skulle få långtgående konsekvenser för relationer med länderna i , på olika sätt och nivåer. Regeringsformen 10 kap. 11 § slår fast att i alla utrikesärenden av större vikt ska regeringen före avgörandet överlägga med , om det kan ske. Reservationen om det kan ske handlar framför allt om vad som är praktiskt möjligt med hänvisning till den tid som står till buds. KU:s slutsats blev enhälligt att uppsägningen av samförståndsavtalet med var ett utrikesärende av större vikt. Därmed borde regeringen ha överlagt med innan den fattade sitt beslut om att säga upp avtalet. Härutöver framgår det av regeringsformen 10 kap. 11 § att regeringen ska överlägga med om de utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket så ofta som det behövs. Med tanke på den diplomatiska kris som uppstod med och andra länder i är utskottets mening att regeringen borde ha informerat och överlagt med även om denna uppkomna situation. Med detta, herr talman, kan jag konstatera att det är bra att enigt ger riktlinjer för när bör inkallas och sammanträda. Regeringens ansvar för förvaltningen (kapitel 4) 27 HANS (S): Regeringens ansvar för förvaltningen (kapitel 4) har vi i granskningen två intressanta ärenden som handlar om styrning av statliga verk under . En moderat minister, , och en socialdemokratisk, , får här kritik vad gäller styrning av statliga verk under . Är då detta beroende i huvudsak på de här statsrådens tillkortakommanden, eller är detta mer beroende på strukturella problem i styrningen? Min bedömning är att en hel del tyder på att detta är en del av ett mönster. Vi hade att titta på det så kallade Nuonärendet, där vi hade samma typ av problematik i fråga om styrning från . Om den iakttagelsen stämmer är det viktigt att få ordning på dialogen mellan samt verk och företag. I ärendet om upphandling av helikoptrar är det ingen som har ifrågasatt behovet av nya helikoptrar för räddningsinsatser. Jag tror att vi alla är intresserade av att det finns när vi åker färja eller av liknande skäl. Däremot finns det en hel del saker som kan ifrågasättas runt handläggningen av ärendet. En del av det kanske vi från inte ska diskutera. Det är väldigt många egendomligheter i ärendets handläggning som har luftats mycket i medierna. Det problematiska ur KU-synpunkt är att upphandlingen har ägt rum med ett avtal utan några särskilda bestämmelser om att det gäller under förutsättning av budgetbeslut och så vidare, att upphandlingen har skett innan har behandlat regeringens budgetproposition. Det är en mycket central del av det svenska statsskicket. Jag, som är gammal historielärare, kan inte låta bli att iaktta att under både det och det gustavianska enväldet var en av de saker som fanns kvar faktiskt makt över sådana här frågor. Här har en moderat minister lyckats med något som inte klarade, och det är ju en bedrift. Jag vill nog relativisera den jämförelsen: Jag tror faktiskt inte att , som jag känner som en mycket rejäl person, har eftersträvat detta, utan jag tror att det är ett resultat av ett styrproblem mellan departementet och det statliga verket. Det har förekommit en myndighetsdialog som från det statliga verkets sida har uppfattats som en styrning, att man får order eller okej för att göra vissa saker. Men från sida har det uppfattats som dialog och information. Det är nog själva orsaken till att detta har kunnat inträffa. Det som är anmärkningsvärt är att departementet inte reagerade när pressmeddelanden och annat om upphandlingen skickades ut före budgetpropositionen. Departementet borde nog ha uppmärksammat felet redan vid det tillfället. Ansvarigt statsråd borde nog också ha sett att det fanns olika syn på vad myndighetsdialogen stod för. Därför kan inte heller undgå kritik i den här delen. Vad gäller statens stöd till kommunala flygplatser är ett stöd av staten för att upprätthålla infrastrukturen mycket viktig för att stora delar av ska vara tillgängligt. Näringsliv och samhälle i stora delar av behöver flyg för att kunna ta sig till olika angelägna sammanträden. Vi har ledamöter som har fått tillbringa nätterna på tåg därför att flygen inte går. Det visar flygets betydelse för att hålla ihop vårt land. Gransknings-betänkande Regeringens ansvar för förvaltningen (kapitel 4) Vad som hände 2015 var att utbetalningen av det statliga stödet till flygplatser runt om i landet kom att fördröjas mycket. Det försatte en hel del flygplatser i stora ekonomiska problem, och det blev ett stort tryck från många kommuner på om att det var något fel och att man måste göra något åt det. Även givet det stora, allmänna trycket på har de frågor som ställde till vad gäller utbetalningen av stöden uppfattats som ordergivning, och då har vi ett fall av så kallat ministerstyre, även om det inte har varit avsiktligt. För detta kan inte undgå kritik. Båda de här ärendena är dock exempel på en problematik som vi har sett tidigare. Jag tycker att det känns mycket viktigt att vi inte behandlar dem som enskilda ärenden utan nu ser till att få till stånd åtgärder som förhindrar upprepningar av sådana här saker. 28 (M): har tidigare uttalat att informella kontakter mellan och myndigheter givetvis måste få förekomma. Utskottet har också uttalat att den typen av kontakter bör inskränka sig till informationsutbyte. I ärenden som rör tillämpning av lag, myndighetsutövning mot enskilda eller, som i detta fall, myndighetsutövning mot kommun bör eventuella kontakter vara formaliserade och dessutom dokumenterade, detta för att slå vakt om myndigheternas självständighet gentemot regeringen. Som kammarens ledamöter mycket väl vet är ju myndigheterna enligt regeringsformen tillförsäkrade självständighet gentemot regeringen. Det handlar, precis som sa, om det vi brukar kalla ministerstyre, och vi vet att det inte får förekomma. I en färsk grundlagskommentar från skriver grundlagsexperterna följande om hur regeringsformen ska tolkas i det här avseendet. Jag talar då om 12 kap. 2 § regeringsformen. Experterna skriver: ”Vad som är förbjudet är enkelt uttryckt att någon annan myndighet eller någon överordnad lägger sig i beslutsfattandet.” Och så fortsätter man lite längre fram: ”En information som är direkt inriktad på avgörandet av ett bestämt ärende får i alla normala fall anses otillbörlig.” Granskningsärendet som jag nu tänker uppehålla mig vid är ärendet om infrastrukturministerns inblandning i driftsstöd till flygplatser. Den granskningen gäller just frågan om den överordnade myndigheten regeringen har lagt sig i den underordnade myndigheten beslutsfattande. Det är frågan. Som framgick av utfrågningen och som också nämnde: När medarbetare utfrågades av KU framstod det tydligt att man hade uppfattat det som att man hade fått en order från . Den ordern gick ut på att man omgående skulle betala ut driftsbidrag till de två flygplatserna i och . Detta sker också. Det sker innan verket självt har hunnit handlägga ärendet klart. Bland annat återstår en obligatorisk notifieringsprocedur hos , eftersom driftsstödet handlar om bidrag som kan snedvrida konkurrensen på EU:s inre marknad. Gransknings-betänkande Regeringens ansvar för förvaltningen (kapitel 4) Hos stiger naturligtvis stressnivån med anledning av det här önskemålet från departementet. dubbelkollar med departementet om man där menar att bidraget ska betalas ut omgående och får ett jakande svar. En chef som är berörd av ärendet på gör den aktuella dagen ett antal försök att få kontakt med verkets chefsjurist, men försöken misslyckas. Utbetalningarna äger alltså rum utan att någon avstämning med chefsjuristen har skett. Som utskottet konstaterar fick departementets uppmaning att skyndsamt hantera utbetalningarna allvarliga konsekvenser. Bland de grövre är att det stred mot . Även om det inte skulle ha varit statsrådet avsikt att påverka i dess myndighetsutövning menar utskottet att statsrådet borde ha reflekterat närmare över hur myndigheten skulle komma att uppfatta hennes uppmaning till skyndsam hantering. Rimligen kan det inte ha krävts så väldigt mycket fantasi för att inse att kunde ha uppfattat departementets önskemål om skyndsam hantering som en order om utbetalning av driftsbidrag till flygplatserna i och . Statsrådet har det övergripande ansvaret för vad som sker i hennes departement, och när departementet uppmärksammade henne på att flygplatsernas ekonomi var minst sagt problematisk fanns det uppenbara skäl för henne att följa frågan och även hålla sig underrättad om hur kommunikationen mellan departementet och utvecklades. Men KU:s granskning har visat att några sådana åtgärder inte vidtogs från statsrådets sida. Utskottet konstaterar också att kravet på dokumentation i detta fall inte har tillgodosetts. Sammanfattningsvis anser därför utskottet att statsrådet inte kan undgå kritik. Det är som fattar beslut om statens budget och om ekonomiska åtaganden för staten. Det innebär bland annat att regeringen behöver medgivande för att ta upp lån eller göra andra ekonomiska åtaganden för staten. Regeringsformen är tydlig på den här punkten. Budgetlagen är i sin tur tydlig med att affärsverk får ta upp lån till staten för affärsverkets verksamhet bara efter särskilt bemyndigande av . Men som framkommit i utskottets granskning av hantering av inköp av helikoptrar under det tidigare statsrådet ledning har i det här ärendet förbisetts på ett anmärkningsvärt sätt, och för detta kan det ansvariga statsrådet enligt utskottets mening inte undgå kritik. Med detta sagt tycker jag att man i ljuset av de båda ärendena kan notera att i fallet med bestod felet i att det dåvarande statsrådet underlät att vidta de åtgärder som hade behövts, medan statsrådet i fallet med aktivt låg på för att verket skulle sätta igång utbetalningarna av driftsstödet till flygplatserna. Som utskottet har funnit handlar det i det första fallet om en underlåtenhet, kanske rent av flera, medan statsrådet i det andra fallet aktivt handlade på ett sätt som gör att hon i sin tur inte kan undgå att kritiseras av KU. Gransknings-betänkande Regeringens ansvar för förvaltningen (kapitel 4) Jag tycker att det är skillnad mellan aktivt handlande och underlåtenhet att handla. Ett aktivt handlande är oftast av mer kvalificerat slag än en underlåten handling. 29 (SD): Jag kan notera att vi nu har kommit igenom ungefär halva vårt betänkande, och jag tror att vi ligger ungefär enligt tidsramen. Jag vill ändå flagga för, herr talman, att mitt anförande kan dra över med och vill i förväg be om ursäkt för detta.