prot · H40933 · 2016-11-23 00:00:00 — Vi har ett antal framgångsrika startup-företag i , så kallade unicorns – enhörningar på svenska, men det låter inte lika coolt. Det är miljarddollarföretag och varumärken som är välkända för många svenskar: och några till. De här företagen och många som kommer därunder har chansen att bli våra nya , , och så vidare – om vi reformerar. En reform som företagen skriker efter är personaloptioner, alltså att kunna göra sina medarbetare till delägare i företagen. Jag besökte ett litet startup-företag i . De gör 3D-skrivare. De har svårt att rekrytera den personal de behöver – högspecialiserade, duktiga personer – eftersom de stora företagen i och på andra orter kan betala mycket högre lön och har bättre villkor på alla möjliga sätt. Det här företagets chans att få dessa personer att våga gå över till ett riskfyllt litet startup-företag och gå ned i lön är att de kan bli delägare. Går det bra för företaget kan de tjäna bra pengar på det. Men är det i praktiken omöjligt att använda personaloptioner eftersom det är så himla dyrt, både för företaget och för den som ska ha optionen, att nästan ingen använder detta. Det förslag som kommer i utredningen är väldigt snävt. Näringsminister talade positivt om det innan utredningen kom, men efteråt har kommentarerna varit betydligt njuggare. Det finns inte med i budgeten. Kommer detta snart, och kommer det en bredare reform än den som föreslås i utredningen? 95 Finansminister (S) replik: Det här är en utredning som tillsattes under alliansregeringen och kom till den här regeringens bord. Utredningen har fått mycket kritik från båda håll. En del menar att det är ett alldeles för långtgående förslag, att det förstör den inneboende skönheten i skattesystemet. Det har kommit kritik från bland annat att det förstör logiken i skattesystemet. På andra sidan finns det de som hävdar att det här är alldeles för lite. Det är klart att när det kommer så allvarlig kritik från båda sidor är det viktigt att regeringen ordentligt funderar igenom hur man ska gå vidare med förslaget. Det är i den processen som regeringen befinner sig just . Vi bereder alltså förslaget. Det är viktigt att vi lyssnar på båda de opinioner som har kommit fram i remissbetänkandet innan vi bestämmer oss för att gå framåt, för det är viktigt att vi tar rätt steg framåt så att vi förbättrar möjligheterna för alla entreprenörer i och inte gör det krångligare och därmed sämre. Något som är fantastiskt i är nämligen all den innovationskraft och alla de idéer som finns här, alla de nya unga företag som har startats och alla de ungdomar som startar företag. Det är någonting som vi ska vara väldigt glada och stolta över, och det bådar gott för den svenska ekonomins tillväxt framöver. 96 (L) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet Ja, de är fantastiska, många av de här företagarna. Många är unga, men de finns i alla åldrar. Det som är gemensamt för dem är att de har avskaffat Jantelagen. De tror och vågar säga att de ska bygga enorma miljardföretag, och det känns väldigt befriande. Det är roligt att träffa dem. Den här utredningen har mycket riktigt fått en hel del kritik. Ni hade naturligtvis möjlighet att ändra om ni tyckte att det var något fel i utredningen. Ni förlängde ju tiden för den. Men vi behöver inte ägna alltför mycket tid åt det, utan vi ägnar den åt vad vi ska göra i stället. får till poetiska skrivningar om skattesystemet och dess inre skönhet. Men ett problem som har funnits i , och som inte bara har att göra med Socialdemokraterna utan är brett och hejas på av , är att man är för fokuserad på att hindra människor från att utnyttja ett system maximalt, som vi vet att en del gör. Det gör att man vrider åt för hårt för entreprenörerna, för alla de här människorna med idéer. Det går naturligtvis att utnyttja optioner på ett felaktigt sätt. Men vi måste se fördelen med detta, och jag tror att fördelen är mycket större. Vi ska inte bortse från det andra, naturligtvis inte, men fördelen här är väldigt stor. Jag tror att man ska försöka komma bort från tänket att det är vissa branscher som ska få ha de här optionerna. Hur tusan ska jag eller du eller någon annan kunna avgöra i vilken bransch vi kommer att ha startup-företag som utmanar och förändrar det nuvarande systemet? Jag tror att vi behöver göra ett brett system – vi liberaler lade fram en del idéer om detta – så att vi inte hamnar i det här snäva tänket i . Det är bra att det finns med i bakhuvudet, men jag tror att vi har gått för långt i den riktningen. 97 Finansminister (S) replik: Det är precis den avvägningen vi håller på med i . Självklart vill vi ha ett system som gör det bra för entreprenörer så att det är fler som vill ta risken att gå från en fast anställning till att börja jobba på ett startup-företag. vill vi inte skapa hål i skattesystemet som riskerar att leda till skattefusk och skatteundandragande, eftersom vi behöver resurser för att finansiera vår gemensamma välfärd. Vi vill också att det ska vara jämna konkurrensvillkor mellan företag som gör rätt för sig och företag som inte gör rätt för sig. Därför är det viktigt att hitta rätt balans. Jag vill avsluta med att korrigera , som i en tidigare replik sa att regeringen sparar på assistansen. Jag vill påpeka att vi ökar resurserna till assistansen. Under hela mandatperioden ökar vi dessa resurser med . Det är en omfattande reform – jag vill bara att rätt ska vara rätt. 98 (KD) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet Då kanske regeringen äntligen kan avskaffa fri-entré-reformen och i stället skicka ut en bild på skattesystemets inneboende skönhet till svenska folket. Det tror jag skulle provocera, precis som jag antar att regeringen tycker att god konst ska göra. Jag noterar att finansministern var upprörd över att personer har låga pensioner och att ensamstående inte får lönen att räcka till. Då vill jag upplysa finansministern om att hennes parti kan rösta på ett alternativ som ger den ensamstående mamman mer , om hon har ett arbete. Den som har låg pension och BTP får mer . Dessutom minskar skillnaden mellan skatt på lön och skatt på pension, upp till drygt 14 000. Detta får man med budgetalternativ. Jag noterade även att finansministern ville spela Jeopardy. Vi kan ta svensk politik för . Svaret är den rödgröna budgeten . Frågan är: Vad är en budget som tycks ha gett upp om jobben och ramverket, som inte gör viktiga strukturreformer för vården och som lutar sig tillbaka i konjunktursolen? Liksom finansministern är jag oroad över detta med fördelning – att se till att välståndsökningar kommer alla till del. Jag menar att den största klyftan i går mellan dem som har ett arbete och dem som inte har det. Därför bekymrar det mig på riktigt att denna budget innehåller så få jobbreformer för att sänka de trösklar som allvarligt hindrar stora grupper av människor från att ta sig in på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen kommer gång på gång med påpekandet att tudelningen på den svenska arbetsmarknaden tilltar. När ska ni ta fram de verktyg som krävs för att bryta denna utveckling? 99 Finansminister (S) replik: Om svar på frågan om sänkta trösklar är sänkta löner har vi olika uppfattningar. Jag tror inte att sänkta löner och höjda hyror samt sänkt skatt för de rikaste löser problem, skapar fler jobb, minskar klyftorna eller ökar tilliten i samhället, vilket är den samlade borgerlighetens svar på de utmaningar som står inför. Vad gäller pensionärsskatten är det bra att vill minska den, men jag vill påminna honom om att det var när satt i regeringsställning som skatten infördes. Det är bra att man backar i denna fråga. För att kunna skapa fler jobb behöver vi satsa. Det är precis vad regeringen gör. Det blir 50 000 fler jobb och matchningstillfällen . Vi satsar historiskt mycket på infrastruktur, vi bygger bostäder, vi har en ny exportstrategi, vi ser till att det statliga riskkapitalet används på ett bättre sätt och vi har en rad åtgärder för att stärka det svenska näringslivet så att fler anställs. Vi vill också satsa på välfärden. Där är 10 miljarder till våra kommuner och landsting ett sätt att trygga välfärden nu när befolkningen växer. Detta är något som även parti brukar tycka är viktigt, och därför blir jag lite förvånad över att vill spara i välfärden . Varför är det rätt väg framåt? 100 (KD) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet Jag hörde inget om vilka jobbreformer som kommer att krävas för att bryta tudelningen på arbetsmarknaden. Det är klart att finansministern kan prata om att de under inga omständigheter kan tänka sig några skattelättnader för människor som arbetar och att de kan inta ett antal sådana positioner och bygga upp ett ideologiskt ramverk som begränsar vad de själva är beredda att göra. Trösklarna är för höga, och vi ser denna bild som Arbetsförmedlingen ger gång på gång. Den borde bekymra varje politiker. Den borde man titta på när man vaknar , när man äter lunch och när man går och lägger sig . Hur ska vi se till att vi får fler människor i arbete? Vi säger: Förenkla arbetsmarknadspolitiken kraftigt, ta bort den långa raden av stödformer, som är en djungel för en arbetsgivare som vill använda de subventioner som finns, och se till att man koncentrerar sig på några få förslag! Vi säger: Inför introduktionsanställningar med samma anställningstrygghet som andra! Men den som har bristande utbildningsbakgrund och kanske begränsade språkkunskaper ska kunna ha en något lägre ingångslön och få utbildning på arbetet, för att sedan – senast – få av lönen. säger vi: Sänk inkomstskatten så att det lönar sig bättre för dessa grupper att ta jobben! Inför dubbelt jobbskatteavdrag för människor som är nyanlända, unga eller kommer från lång arbetslöshet och sjukskrivning! Gör det extra lönsamt för föräldrar att ta arbeten på deltid så att de kan gå från inget arbete till något arbete! Det är inte skattelättnader för höginkomsttagare vi talar om utan för människor med låga inkomster, för att det ska bli en tryggare ekonomi för dem, för att det ska löna sig bättre att arbeta och för att vi ska kunna bryta tudelningen. Vad gäller välfärden är det riktigt att vi satsar mindre resurser än regeringen på kommuner och landsting totalt sett. Vi satsar mer resurser än regeringen riktat till vården och omsorgen – 14 miljarder mer . Jag vill påminna finansministern om vad hon själv sa i Agenda, nämligen att det är sysselsättningen och jobben som avgör hur välfärden utvecklas i våra kommuner. 101 Finansminister (S) replik: Det är bra att kommuner och landsting har riktiga resurser så att de kan göra viktiga avvägningar av vad som behövs i enskilda kommuner och landsting. Därför tycker jag att det är tråkigt att skär ned på kommuner och landsting. sa att han inte hörde något om de jobbreformer som krävs. Nej, det är klart, om man måste höra ”sänkta löner” för att det ska vara rätt reformer kommer man inte att få höra det från min mun. Däremot är det självklart att man ska sänka kostnaderna för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Men det är viktigt att inse att de människor som behöver komma in på arbetsmarknaden ser olika ut, precis som alla vi som redan är där. Statens budget 2017 Rambeslutet Vi ser att klyftan växer mellan dem som har gymnasieutbildning eller mer och dem som bara har nioårig utbildning eller mindre. Där finns den stora klyftan på arbetsmarknaden. Det är just därför regeringen satsar extra mycket på att människor senare i livet ska ha möjlighet att läsa in både komvux – den teoretiska delen – och yrkesvux – gymnasiets yrkesprogram. Här gör regeringen en storsatsning så att de ungdomar som har valt bort yrkesprogrammen för att programmens status har sänkts ska kunna läsa in dessa . Detta är områden där det inte bara råder brist på arbetskraft utan där det också är lätt att få jobb, om man har gått dessa utbildningar. Denna klyfta sluter vi genom 50 000 fler platser när det gäller såväl matchning och utbildning som jobb. Här finns också extratjänsterna inom välfärden, som är just ett sätt att sänka trösklarna så att människor som står lite längre ifrån arbetsmarknaden kan komma in. Staten tar hela kostnaden för att de ska kunna gå bredvid i och utföra viktiga arbetsuppgifter så att kvaliteten för våra äldre kan höjas. Det är ett annat sätt att sänka trösklarna, på samma sätt som vi gör när vi ökar lönestöden och inför moderna beredskapsjobb. Vi gör mycket för att också de människor som står långt ifrån arbetsmarknaden ska komma i arbete. Men att sänka lönerna är inte vår melodi. 102 PER ÅSLING (C): har unika möjligheter. Vi – och Alliansen – har visat att tillväxt och företagande kan gå hand i hand med minskade utsläpp och en väl avvägd finanspolitik. Internationell konkurrenskraft är möjlig att förena med höga välfärdsambitioner och mer resurser till skola, vård och omsorg. Vi har goda förutsättningar, men det kräver hårt arbete. Regeringens skattepolitik har fört tillbaka till toppen i en föga smickrande internationell rankning: Vi är det land i världen som har högst marginalskatt. Det sänder en signal. måste som en liten, öppen ekonomi med betydande export vara internationellt konkurrenskraftigt. Då kan vi inte röra oss tillbaka i riktning mot världens högsta skattetryck. Skattepolitikens största förtjänster och risker ligger i det långa perspektivet. I grunden handlar den svenska konkurrenskraften om långsiktiga förutsättningar för att driva och växla upp företag. som anställer kan vi inte få in de skattemedel som vi behöver för att stärka välfärden. Skatter är styrmedel som påverkar beteenden. Signaler om vart skattepolitiken är på väg betyder minst lika mycket som de skatter som höjs här och . Regeringen har redan höjt skatterna på jobb och företagande med närmare 30 miljarder och gett direktiv om skattehöjningar till utredningar. Det gäller vitt skilda områden som småföretag, flyg med mera. Regeringen utreder dessutom en kilometerskatt – en skatt på avstånd – som enligt utredaren kan landa i skattehöjningar på 8–10 miljarder. Statens budget 2017 Rambeslutet är ett land med långa avstånd. Skatt på avstånd gör det ännu mer kostsamt att bo och verka på landsbygden. Det drabbar inte bara landsbygdsföretag utan även hushåll. Det sammantagna skattetrycket riskerar att skada svensk ekonomi genom försämrad konkurrenskraft. Vår lilla och öppna ekonomi är oerhört beroende av vår export. Ökade pålagor försämrar de svenska företagens konkurrensförmåga. Vi befinner oss nu i en högkonjunktur. Fler jobb växer fram, och sysselsättningen stiger. Trots detta går det inte bra för alla. Vi ser neddragningar som slår hårt mot hela orter, och det finns en risk för att en ny social underklass växer fram. Det vill vi stoppa. En viktig uppgift för skattepolitiken är att bidra till att minska den sociala och regionala klyvningen. Fler jobb måste skapas genom fler anställda i små och växande företag. Skattepolitiken är helt avgörande på detta område. Den svenska jobbskaparpotentialen finns i små och växande företag. Det måste bli enklare och billigare att starta och driva företag. Arbetsmarknaden måste också öppnas upp för fler. Det är bara på det sättet som polariseringen och tudelningen kan minska. Nyanlända och personer med kort utbildning är arbetslösa i högre grad än inrikes födda och personer med hög utbildning. har EU:s minsta andel jobb som kräver kort utbildning. Dessa två fenomen – svårigheterna för marginalgrupper att få ett arbete och bristen på jobb – hänger ihop. För att bekämpa tudelningen och utanförskapet måste svensk arbetsmarknad reformeras för att stimulera framväxten av fler jobb. har därför föreslagit ett brett reformpaket, där arbetsgivaravgiften slopas för den först anställde, där arbetsgivaravgiften för nytillträdande på arbetsmarknaden slopas och där vi sänker och schabloniserar beskattningen för det lilla företaget. Vi återställer också ROT-avdraget och tredubblar RUT-avdraget med fler inkluderade tjänster. Grön skatteväxling är ett av de mest kraftfulla verktyg som vi har för att förstärka klimatomställningen. Det handlar om att höja skatten på det som är dåligt för miljön och sänka skatten på det som vi vill ha mer av, nämligen jobben. Tyvärr satsar inte och Socialdemokraterna i den nuvarande regeringen på en grön skatteväxling. De höjer skatten på jobb och företagande sex gånger mer än vad de höjer skatten på miljöföroreningar. Vi behöver en nystart för den gröna skatteväxlingen. har ett detaljerat program för hur vi vill skatteväxla 8 ½ miljarder , alltså totalt 34 miljarder. Här ingår bland annat skatt på avfallsförbränning, plaster och miljöstyrande beskattning av tjänstebilar. sätter en prislapp på miljöförstöringen som intäkterna återförs för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta ska vara en ledstjärna för skattepolitiken, inte minst i tider med små marginaler i statsfinanserna. Skattepolitiken ska lägga grunden för tillväxt i hela landet. En förutsättning för detta är att transporter och digital kommunikation underlättas och att de gröna näringarna – jord- och skogsbruk – ges förutsättningar att vara navet för företagande och tillväxt på landsbygden. Därför har lagt fram förslag bland annat om kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter för mjölkbönder, satsningar på biobränslen och en miljölastbilspremie. Vi tycker nämligen inte att avstånd ska beskattas utan att det förnybara ska premieras. Statens budget 2017 Rambeslutet Detta är några exempel på alternativ till en ny skattepolitik. Det är vårt alternativ till den politik som regeringen lägger fram. Vi vill göra det billigare att anställa, inte dyrare. Vi vill att medborgarna ska få behålla mer av sin lön, inte mindre. Vi vill sänka trösklarna in till arbetsmarknaden, inte höja dem. Vi vill ha en grön skatteväxling på riktigt. De utmaningar som vi ser framför oss är stora, men de ger också stora möjligheter. Ytterst ligger vägvalet hos oss själva. kan vara ett land fyllt av möjligheter för var och en som vill bidra till ett bättre land och en bättre värld. Därför behöver vi en ny skattepolitik. Jag yrkar bifall till reservationer 3 och 8. I detta anförande instämde (C). 103 (M): debatterar vi statens budget . Jag vill börja med att hänvisa till vad min partikollega har sagt tidigare i debatten. I mitt anförande kommer jag naturligtvis att fokusera på skattefrågorna. Även jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationer 1 och 6. Det som vi har trott var otänkbart blir gång på gång verklighet. När omvärlden förändras ställs krav på att vi här uppe i ett litet land i kalla ständigt anpassar oss om vi ska kunna vara med och konkurrera. Att vi står oss i en internationell konkurrens är nämligen helt avgörande för om mammor och pappor och unga och lite äldre ska ha ett jobb att gå till. Skatterna spelar en viktig roll i detta sammanhang. Skatterna spelar roll när människor väljer att ta risker och satsa på att driva företag. Många börjar i garaget eller i källaren, och för dem som lyckas finns möjligheter att växa och utöka och kanske anställa. Men det händer bara om de vågar satsa och om de tycker att det är värt att ta risken. Det är bara då som de kan växa, och det är då som jobben kan bli fler. Det är människor i arbete som bygger starkt. Det är tack vare dem som vi kan ha en hög kvalitet i skolan. Det är tack vare dem som vi kan få mindre grupper i förskolan. Och det är tack vare dem som vi kan känna att tryggheten finns där när vi som allra bäst behöver den. Eftersom det är människor i arbete som bygger starkt är det vår skyldighet som politiker att röja varje väg som kan leda till jobb. Det gör vi med vår budget för ett starkare . Helt centralt i den är att det ska löna sig bättre att arbeta. Vi vill se lägre trösklar in till arbetsmarknaden. Vi vill se att det lönar sig bättre att gå från bidrag till arbete och att det lönar sig bättre att starta och driva företag. Vi vill se att ligger i framkant i den växande delningsekonomin, och vi vill se fler möjligheter för dem som kommer hit från krig och förtryck att få sitt första jobb. Statens budget 2017 Rambeslutet utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar 1 miljon människor. Vi utmanas av sjunkande skolresultat. Och vi utmanas av otrygghet. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor, men många andra lever i en helt annan verklighet. Det är en verklighet där man har svårt att få sitt första jobb och där barnens skolgång kanske inte fungerar. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Ska vi bryta utanförskapet behöver vi fler som snabbare kan få sitt första jobb. I vår budget lägger vi fram förslag som gynnar fler branscher med enkla jobb. Vi förbättrar lärlingsanställningarna. Vi satsar 9 miljarder och därefter 12 miljarder på att sänka skatten på de lägsta inkomsterna, vilket ger extra till en barnfamilj där mamman kanske är busschaufför och pappan jobbar som butiksbiträde. Vi presenterar också en helt ny möjlighet för människor att lära sig jobbet på jobbet, och de som gör det betalar dessutom i skatt . Det ska nämligen löna sig att ta ansvar för sin framtid. Vi satsar på nya och växande företag som har de bästa idéerna, för att de ska kunna locka de bästa människorna och skapa de skarpaste produkterna och tjänsterna. Det är sådana företag som ska se till att kan stå starkt i en tuffare internationell konkurrens. Vi utvecklar också idéer för hur skattesystemet ska hänga med i den nya delningsekonomin så att vi inte hamnar efter. Vi ska tvärtom ligga i framkant. I vår budget för ett starkare tar vi ansvar för ekonomin. Vi minskar bidragskostnaderna, och vi lägger fram förslag för att det alltid ska löna sig att arbeta, anstränga sig och ta ansvar. Vi vill gynna entreprenörskap och bättre förutsättningar för alla hjältar till jobbskapare i industrin, i servicebranschen och i välfärden. När man läser regeringens budget, fru ålderspresident, slås man dock av att regeringen inte kan se hjältemodet hos alla som går upp och går till jobbet, hos alla som anställer andra och hos alla som satsar högt på sina egna idéer. Där vi försöker förenkla och förstå väljer regeringen att försvåra. Där vi gör det billigare väljer regeringen att fördyra. Där vi försöker skapa drivkrafter och vilja att ta risker lägger regeringen bromsklossar i vägen – eller gör ingenting alls. Man väljer att dra ned på RUT-sektorn. är en helt ny bransch där inte minst kvinnor ofta startar företag, och då inte sällan utlandsfödda kvinnor. Hälften av alla kvinnor som driver företag inom RUT-sektorn är födda utanför . Det kan jämföras med alla företagare, där siffran är . Denna reform, som otvivelaktigt har skapat jobb och möjligheter till entreprenörskap, väljer regeringen att rulla tillbaka. Det är en mycket skadlig strategi, och det är en anmärkningsvärd prioritering. Listan kan göras lång. Man höjer bensinskatten. Man vill beskatta avstånd. Man vill beskatta flyg. Man vill göra det mindre lönsamt att driva företag. Man vill ensidigt höja skatten på de 85 000 anställda som finns inom bank och försäkring. Man höjer inkomstskatten för lärare, barnmorskor, poliser och annat helt vanligt folk – de människor man före valet lovade att inte höja skatten för. Statens budget 2017 Rambeslutet Jag vet inte vad regeringen har för plan, men jag önskar att jag förstod. Regeringspartierna motiverar normalt alla sina skattehöjningar med att de ska användas till investeringar. Men vad vore väl en bättre investering än den i framtidens jobb? Då menar jag alltså riktiga jobb och inte traineetjänster, extratjänster och allt vad det är. Detta påminner mig om en synpunkt när jag var på ett företagsbesök i . Då fick jag höra en person säga: ”Jag bryr mig egentligen inte om vad svaret är, men någon från regeringen måste förklara var man tänker sig att människor ska jobba .” Jag tycker att det är en väldigt relevant fråga, för det verkar inte som att fler ska jobba med enkla jobb.