prot · H30998 · 2016-04-26 00:00:00 — Men om man tittar på det fokus som har ålagts genom kommittédirektivet ser man att det ligger och särskilt på landets elförsörjning. Det vi ser som bekymmersamt är det som även statsrådet ger uttryck för, nämligen att konsumenter och industrin har väldigt låga elpriser, vilket är gynnsamt, men att dessa inte är hållbara i det avseendet att det investeras i nya produktionsanläggningar för att ersätta dem som faller ut. Just det gör att det är säkerhetshöjande åtgärder i de befintliga kärnkraftsreaktorerna som väntar. Det är även ett måste för att man ska kunna vara i drift efter 2020. Kommer de investeringarna till kommer det förmodligen att krävas att man vill kunna driva sina anläggningar under hela deras tekniska livslängd. Men då kastas i stället otydligheten in om vad som händer under resans gång, mot 2040. Det kastas ut i debattartiklar att det ska vara förnybart , som är innan den tekniska livslängden går ut för vissa av de här anläggningarna. Det ändrar också förutsättningarna. Skapar man en otydlighet som inte leder till att de här investeringarna i bland annat oberoende härdkylning kan göras kommer av landets elkraftsproduktion att vara borta , vilket är den tidpunkt då lösningar ska börja gälla. Då har man raserat förutsättningarna för hela den bit som var ingången i samtalen från första början. Statsrådet säger att man har byggt upp en kapacitet för att hantera de nedläggningsbeslut som har kommit från de fyra kärnkraftsreaktorerna. Jag vill delvis säga att det snarare är en följd av den kapacitet, överkapacitet, som man har byggt upp och som har varit en av de mest bidragande orsakerna till att vi har fått låga grossistpriser på el. Framför allt handlar det om utbyggnad av förnybart, med subventioner som det har fattats beslut om på politisk väg, men det handlar även om en nedgång i efterfrågan. Det har raserat förutsättningarna för alla typer av marknadsmässiga investeringar i just kraftproduktion. Politikens roll är att försöka hitta ett utgångsläge där man på en öppen och fri elmarknad bör kunna stå sig utan att det ska behövas politiska beslut för att få igång investeringar. Här finns det en uppenbar risk att man även hamnar i en mycket negativ spiral, där man nödgas gå in med politiska åtgärder, skattemedel och olika subventionspaket för att få till investeringar. Då driver man det längre och längre bort från någon form av marknadsmekanismer på elmarknaden. Jag vill återigen flagga för: Jag välkomnar mycket av det arbete som sker inom ramen för . Men man raserar även förutsättningarna för det arbete som ska syfta till att lösa förutsättningarna för elmarknaden genom att skapa otydlighet för investeringar som måste göras långt . 30 Statsrådet (S): Det är klart att en del av grundutmaningen för kärnkraften handlar om de låga priserna. Lägg därtill de säkerhetskrav som har tillkommit efter Fukushimakatastrofen, med oberoende härdkylning, som i runda tal motsvarar investeringskostnader på ungefär 1 miljard per reaktor. Det är en del av utmaningen, och den måste man hitta en väg att hantera. Som jag säger i mitt svar ingår det naturligtvis i kommissionens arbete att resonera samlat kring den här typen av frågor. Man kan alltid diskutera vad som är hönan och vad som är ägget. Det finns en diskussion om vad som orsakar de mycket låga elpriser som vi har , som är till fromma för både industrin och hushållen. har ganska tagit fram en analys, ett underlag, kring detta och mycket annat som handlar om de olika kraftslagen. Det är klart att allt påverkar, men den analysen och ett flertal andra analyser som andra aktörer har gjort visar att huvudorsaken till att vi har så låga elpriser i är de låga kolpriserna och de låga priserna på utsläppsrätter. Vi är ett land som är tätt sammanlänkat till andra länder när det gäller elsystemen. Vi har närmare i överföringskapacitet ned till kontinenten, , , . Där är kolet prissättande på marginalen. Enligt den analys som har gjort och som bekräftas av ett flertal andra förklaras de låga elpriserna till av det låga kolpriset och de låga priserna på utsläppshandeln, priserna på så kallade ETS. Man ska inte göra det så enkelt för sig att man tror att det i ett land som är så sammanlänkat som är bara beslut som vi har tagit här och som påverkar vår marknad, särskilt som den till sin natur är nordisk och alltmer kontinental. Likväl ställer detta oss inför utmaningar – det går inte att komma ifrån. Det är de utmaningarna som vi måste hantera, och det är det vi gör inom . och har också blivit inbjudna att delta i det arbetet. Där får man, precis som alla andra partier, föra fram sina synpunkter. Min ambition är som sagt att hitta en bred samsyn inom kommissionen, så att vi skapar långsiktiga förutsättningar och så att vi får nödvändiga investeringar, eftersom målet är att i alla lägen kunna garantera våra hushåll el till konkurrenskraftiga priser. Regeringen menar också att det är fullt möjligt att göra det förnybart. Som nämner har vi tydligt sagt att vi tror att det går att göra . Innebär detta, för att återkomma till frågan i ditt första inlägg, att vi med politiska beslut, som man gör i , kommer att förbjuda kärnkraftsreaktorer som är igång? Svaret på den frågan är entydigt nej. 31 (SD): Det sista i statsrådets svar var väl någorlunda i närhet till vad frågan avsåg i sådana fall, för det är en otydlighet som man skapar och som har varit uppe till diskussioner där man inte säger hela biten. Det är en sak att ha målsättningen att vi kanske kan landa där, men frågan är hur långt man är beredd att gå för att nå det mål som man har satt upp. Jag är väl medveten om att man i underlaget till nämner låga kolpriser som det mest avgörande. Men det finns en oenighet inom den här sektorn kring vad det är som har lett fram till de här priserna. En rapport från Svensk energi har pekat på att det snarare är en nidbild att de låga kolpriserna är den starkast bidragande orsaken och att det är överproduktionen på marknaden som har betydligt större påverkan på grossistpriserna. Det finns olika delar i detta. Jag vill ändå skicka med bilden: ska titta . Gör man ingenting med den straffbeskattning som utövas mot kärnkraften och inte skapar en tydlighet för vilka spelregler som råder i närtid, då kommer inte de investeringar att bli av som måste ske . Då raserar man förutsättningarna för det ska jobba med, om nu av den svenska elkraftsproduktionen skulle försvinna. Då blir det mycket stora konsekvenser för alla som bor i det här landet, de företag som finns här och framför allt den industri som måste ha stark tillgång till leveranssäker och konkurrenskraftig elenergi. Detta kommer helt och hållet att rasera förutsättningarna för att detta kommer till stånd, med de investeringar som åläggs i närtid. Jag tackar för svaret. 32 Statsrådet (S): har de bästa förutsättningarna inom Europeiska unionen för att skapa ett energisystem som är hållbart, konkurrenskraftigt och säkert. Vi har stor tillgång till vattenkraft, en enorm tillgång både nu och , tror jag. Vi har tillsammans med av vattenkraftstillgångar. Den största kraftkällan i är bioenergi. Vi använder den för värmeändamål och har kunnat ersätta oljan i uppvärmningssektorn nästan helt och hållet. Det blåser ganska mycket i det här landet, vilket har inneburit att vi på totalen producerar mer vindkraft än till exempel vindkraftslandet . På samma sätt tror jag att vi har förutsättningar att bygga ut. Lägg därtill, fru talman, de mycket goda förutsättningarna att fortsätta energieffektiviseringsarbetet. har varit mycket framgångsrikt på det här området, och potentialen är fortsatt mycket stor. Låt mig ge ett exempel. Om alla hushåll, offentliga byggnader, hotell med mera byter belysning till LED – en belysning som fungerar alldeles utmärkt och där livslängden innebär att den är betydligt billigare än den vi använder – skulle det enligt motsvara en besparing på närmare el . Potentialen är därmed fortsatt stor. Regeringens ambition och regeringens ingång är att vi nu ska vidta mått och steg för att inte bara säkra elen under de närmaste fem eller tio åren för hushåll och industrier utan också lägga fram grundläggande förutsättningar som gör att vi kan säkra eltillgången för våra hushåll och industrier de närmaste 25–30 åren. För att kunna göra detta vill vi ha en bred samsyn så att en enskild aktör kan veta att om jag investerar mina pengar här kommer det att vara en lyckad affär, inte bara de närmaste två tre åren utan . Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:545 om införandet av kemikalieskatt 33 Finansminister (S): har frågat mig dels på vilket sätt jag anser att en kemikalieskatt med den föreslagna utformningen bidrar till miljönytta, dels hur jag bedömer att den föreslagna skatten påverkar jobb och tillväxt inom exempelvis den hårt konkurrensutsatta elektronikhandeln, dels på vilket sätt jag i beräkningen av framtida skatteintäkter från kemikalieskatten tagit höjd för att dessa intäkter uteblir om effekten blir att handeln flyttar från samt dels på vilket sätt jag i mina beräkningar beaktat att den föreslagna kemikalieskattens negativa effekter på jobb och tillväxt kan leda till en försämring av statsfinanserna. Inledningsvis bör påpekas att regeringen ännu inte har lämnat något förslag om kemikalieskatt. överlämnade sitt betänkande till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats, och remissbehandlas även en promemoria med vissa kompletterande förslag avseende kemikalieskatt. Den exakta utformningen av det kemikalieskatteförslag regeringen kommer att lämna är ännu inte klar, utan frågan bereds . Regeringen kommer att återkomma med ett förslag om kemikalieskatt, där remissynpunkter har beaktats, i en kommande lagrådsremiss. Det kemikalieskatteförslag regeringen kommer att lämna kommer att bidra till miljönyttan genom att varor som innehåller ämnen med negativ inverkan på vår hälsa beskattas. Det bedöms innebära att miljö- och hälsomässigt bättre produkter relativt sett blir billigare, jämfört med produkter som är miljö- och hälsomässigt sämre. På så sätt underlättar vi för konsumenter att välja de ur miljö- och hälsosynpunkt bästa produkterna och gynnar de företag som väljer ämnen som har så liten negativ påverkan som möjligt. Vad gäller effekter på offentliga finanser och sysselsättning görs i budgetpropositionen en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik. 34 (M): Jag tackar finansministern för svaret. Det är lätt att instämma i ambitionen att få bort farliga kemikalier från produkter som vi använder i vår vardag. Arbetet för en giftfri miljö är både viktigt och prioriterat. Där tror jag att vi på många sätt är överens. Den fråga som vi berör här är dock på vilket sätt och med vilka verktyg som vi bäst kan bidra till att detta mål uppnås. Bakgrunden är att alliansregeringen tillsatte en utredning för att undersöka behovet av och en möjlig utformning av en kemikalieskatt. Det gjordes 2013. I grunden tror jag att en kemikalieskatt skulle kunna vara ett bra verktyg. Ekonomiska styrmedel över huvud taget är ofta verktyg som kan vara effektiva och fungera bra om det är ämnen som vi vill bli av med – olika gifter, kemikalier och annat som vi bedömer som skadliga. Detta bygger emellertid på att två villkor är uppfyllda. Det ena handlar om att ett sådant ekonomiskt styrmedel helst ska vara verksamt på hela den marknad som vi är en del av, det vill säga på EU-nivå i detta fall. Konsekvensen av att man inför ett styrmedel – en skatt i detta fall – enbart i riskerar att bli att handeln bara flyttar någon annanstans, alltså att man köper samma produkter billigare någonstans där skatten inte finns eftersom vi har fri rörlighet för varor inom EU. Det andra villkoret som måste uppfyllas är att skatten måste vara utformad på ett sådant sätt att den slår mot de skadliga ämnen som vi vill motverka, det vill säga att skatten ska slå mot kemikalierna och inte träffa någonting annat. Det som utredningen presenterade och som regeringen nu vill gå vidare med är en skatt som är mer att beskriva som en schablonskatt som baseras på varans vikt och att det inte vägs in hur stor mängd kemikalier som varan innehåller. Den direkta kopplingen mellan hur mycket kemikalier produkten innehåller och skatten finns inte. Effekten blir då att det blir en schablonskatt och att det i praktiken blir en konsumtionsskatt, det vill säga att det är ett sätt att lägga en extra skatt på konsumtion av vissa produkter när man köper dem i . När konsumenterna då kan välja att köpa dessa produkter i ett annat land än blir effekten tyvärr troligen att handeln flyttar någon annanstans, det vill säga att jobb i slås ut men att miljönyttan som man strävar efter inte heller uppnås därför att produkterna importeras någon annanstans ifrån där man inte har denna kemikalieskatt. Jag måste säga att det bekymrar mig lite grann att jag inte kan få något svar från finansministern på om man har beräknat effekter på jobb och tillväxt och hur detta skulle påverka skatteintäkter. Det hänvisas från finansministern till att det kommer att göras en samlad bedömning av dessa effekter i budgetpropositionen. Vi får hoppas att de redovisas tydligt då. Jag menar nämligen att man inte kan gå fram med ett sådant förslag som riskerar att ha så tydligt negativa effekter på jobb och tillväxt utan att veta vad man gör och vilka effekter det får både för jobben och för skatteintäkterna. Jag hoppas att finansministern är beredd att i så fall återkomma med en tydligare redovisning. Detta gör också att de beräknade skatteintäkterna på 2 miljarder som det har talats om här måste bedömas som högst osäkra. Om jobben försvinner lär effekten snarare bli att skatteintäkterna minskar. Då är frågan hur finansministern ser på den saken. Jag skulle gärna vilja att finansministern lite grann utvecklar tankarna om detta, alltså att skatten inte är ändamålsenligt utformad och inte träffar det som den ska träffa och att skatten inte är gemensam för hela den marknad där vi är verksamma. 35 (M): Arbetet för en giftfri miljö är en prioriterad fråga för , och det var en prioriterad fråga för alliansregeringen i regeringsställning. Utöver att kemikaliepropositionen, På väg mot en giftfri vardag, togs fram, där man inte bara presenterade etappmål utan även flera konkreta förslag, tillsattes som ligger till grund för vår diskussion här . Ekonomiska styrmedel är en viktig pusselbit i att nå miljökvalitetsmålen. Men arbetet för en giftfri vardag behöver också präglas av långsiktiga åtgärder som med precision gör farliga ämnen dyrare att använda utan att man slår undan benen för jobb, tillväxt och innovation. På den sista punkten finns det förbättringspotential i utredningens förslag. Det som utredningen nu föreslår är två punktskatter som gäller en mängd konsumentvaror, från spis och kylskåp, golvmaterial och vägg- och takbeklädnad till datorer, surfplattor och routrar. När det gäller just elektroniska varor baseras skatten på varans vikt. Det skulle göra en genomsnittlig bärbar dator dyrare och en mobiltelefon dyrare. Eftersom skatten tar fasta på just varans vikt är det ett ganska trubbigt sätt att styra bort från just farliga kemikalier, var själva syftet med att man tillsatte denna utredning. Trots regeringens försök att förenkla förslagets avdrag för mer miljövänliga produkter riskerar denna skattetekniska lösning att bli otydlig och få en ganska svag påverkan på konsumenterna. På så sätt blir detta också mer av en konsumtionsskatt som fördyrar teknikomställning snarare än en skatt som uppmanar till en grön omställning. Ett redan ganska krångligt skattesystem blir alltså krångligare för de företag som berörs. Detta leder till vissa frågor. Marknaden för till exempel hemelektronik kännetecknas av att den är internationell. Vi har flera kedjor i som är Nordengemensamma och som på ett ganska enkelt sätt kan övergå till lagerhållning i andra nordiska länder. Ett lager i eller kan leverera till om man beställer sina varor via internet. Då flyttar även jobben. Det som detta visar är just det som min kollega sa tidigare, nämligen att ett litet land som inte påverkar globala företag med globala värdekedjor. Vill vi verkligen påverka på kemikalieområdet är EU rätt instans för det. Jag vill upprepa den fråga som ställdes initialt av i denna interpellation: Bedömer regeringen verkligen att detta är en skatt som inte slår mot jobb och tillväxt? 36 Finansminister (S): Båda debattörerna tycker att vi i stället borde ha styrmedel på EU-nivå. Jag är en stor anhängare av styrmedel på EU-nivå. Det är viktigt och har också nått viss framgång på EU-nivå vad gäller kemikalier. Men EU-processen är långsam. Den tar tid. Och det är inte alltid man får med sig alla länder. Då är det viktigt att kunna genomföra nödvändiga åtgärder också på nationell nivå. Det är självklart viktigt att vi jobbar på EU-nivå. Det ena utesluter inte det andra. För att öka miljöstyrningen på EU-nivå bedriver regeringen också aktiv politik på den nivån. Om man ska ha som princip att bara använda styrmedel på den nivå där de är verksamma, som förespråkar, kan man inte ha särskilt mycket styrmedel. Många produkter säljs runt om i världen. Till exempel skulle hela den bensin- och dieselbeskattning som vi har i vara svår att motivera med det resonemanget. Det är viktigt att ha med de aspekterna när man utformar lagstiftningen men ändå klara av att gå före. Det har gjort. Precis som påpekar är det här en skatt som läggs på konsumtionen, med sådan verkan att det blir billigare för konsumenten om man väljer ett mer miljövänligt alternativ. Självklart kommer inte den svenska skatten att påverka den samlade globala produktionen av de här varorna. Så stort är inte . Men den kommer rimligen att påverka hur mycket miljöfarliga varor som säljs just i . Det är det som är poängen med den här skatten. Exakt vilka effekter den kommer att få går det inte att svara på eftersom den exakta utformningen inte är klar. Däremot finns det – som ni väl känner till – i betänkandet, utifrån det förslag som utredningen har gjort, kalkyler på effekter på bredare front. 37 (M): Tack, finansministern! Finansministern tar upp att EU-processen tar tid och att det förvisso är viktigt med åtgärder på EU-nivå men att vi ska kunna agera lokalt. Jag tror att det är viktigt att man tänker på vad man gör och att man har koll på vilka konsekvenser det blir. Det kan låta fint att vi ska försöka påverka EU men att vi måste kunna göra våra egna regleringar här. Vi tycker ofta att det bör vara på det viset i grunden. Men man måste väga in situationen på den marknad som man i så fall påverkar. Den jämförelse som finansministern gör med bensin och diesel är inte särskilt relevant i sammanhanget. Det är en tydlig nationell marknad. De flesta som handlar bensin och diesel i köper sitt fordonsbränsle just i . Man kan inte gå in på nätet och beställa diesel från något annat EU-land. När det gäller hemelektronik är det däremot utpräglat hård konkurrens. Det är en global marknad. Men det är framför allt en EU-marknad. Det är enkelt att handla direkt från våra grannländer, via nätet eller genom att åka över gränsen. Konkurrenssituationen är alltså tuff som den är. Om vi då lägger på en extra skatt som bara träffar den del av handeln som sker just i riskerar vi att effekten blir att jobben trängs ut och flyttar utomlands. Miljönyttan uteblir också, eftersom produkterna då inhandlas någon annanstans än där skatten finns och där den var tänkt att ge verkan. När det gäller skattens utformning är det som sagt dessutom problematiskt att man väljer att basera den på varornas vikt. Den är tänkt att träffa två produktgrupper: viss elektronik – i princip hemelektronik och vitvaror – men också golv‑, vägg‑ och takmaterial av PVC. I båda fallen ska skatten baseras på varans vikt. Det gör att det blir en schablonskatt som på ett dåligt, trubbigt och inte särskilt precist sätt träffar det ämne man egentligen vill komma åt. Det är det som är min huvudinvändning. Jag tycker inte att kemikalieskatten, på det vis som utredningen föreslog, uppnår det som var tanken. Riskerna är stora för att det här kommer att slå hårt mot jobben och för att det inte heller kommer att leda till miljönytta. Jag hoppas att regeringen kan beakta det och ta det till sig i det fortsatta arbetet, innan det slutliga förslaget kommer. Jag vill gärna understryka att det är viktigt att driva på inom EU för att få arbetet att fungera bättre. EU-länderna tillsammans är en marknad på 500 miljoner invånare. Den som tillverkar en tv-apparat, dator eller mobiltelefon har självklart stort behov av att anpassa produkten efter de regelverk som gäller inom hela EU. Det finns inte alls samma intresse för att anpassa produktionen av en tv-apparat eller mobiltelefon till , som har knappt 10 miljoner invånare. EU är en viktig spelare i världsekonomin. borde vara bättre på att se EU som ett verktyg för att få igenom den här typen av regler. Regeringen borde lägga sitt fokus på att få EU att genomföra de här reglerna för hela marknaden. Då får de en helt annan effekt. När vi genomför dem ensidigt i riskerar effekten att bli – som med mycket annat av regeringens politik, tyvärr – att det slår mot jobb och tillväxt här och att miljönyttan uteblir. 38 (M): Vid stora omställningar är det viktigt att tänka långsiktigt för producenterna. Det förslag som ligger på bordet är ganska opraktiskt och ganska trubbigt och riskerar att få effekten att jobb flyttar. En bättre modell skulle vara att titta på hur man kan beskatta de miljöfarliga ämnena direkt. Jag ska ta två konkreta exempel. Ett är golvtillverkaren som har tillverkning i . På deras PVC-golv kommer skatten att höjas betydligt. Det är golv som behövs och som är svåra att substituera eftersom de är väldigt släta. De används bland annat inom vården eftersom de kan bli väldigt rena. Tarkett blir beskattade trots att deras golv inte innehåller samma mängd mjukgörande ftalater som golv som är tillverkade utomlands. Och det är just mjukgörande ftalater som vi vill komma åt. Om vi tittar på kemiindustrin och företag som PP Polymer och Paxymer kan vi se att de jobbar mycket med att minimera användningen av flamskyddsmedel. Med deras små tekniska tillsatser kan man klara sig med att använda bara en femtedel så mycket flamskyddsmedel. Det är såklart önskvärt. Vi vill inte ha produkter som riskerar att fatta eld. Det är bra att man kan gå från höga doser till låga. Men med här förslaget beskattas de som sagt likadant. Det är märkligt att vi ska straffa ut svenska jobb och svenska innovatörer för att importera varor som innehåller mer gifter, mer av det vi vill få bort. Det blir nästan lite som med regeringens jordbrukspolitik, för att göra en tydlig jämförelse. 39 Finansminister (S): Det här handlar i grund och botten om vilken miljö vi vill att våra barn och ungdomar ska växa upp i. Ska det vara en miljö som är fylld av farliga kemikalier? Eller ska vi politiker ha gjort allt vi kan för att den inte ska vara fylld av farliga kemikalier? I ärlighetens namn vet vi inte heller fullt ut vilka de långsiktiga konsekvenserna är för barn och ungdomar som vistas i miljöer med alla kemikalier vi har runt omkring oss . Man kan göra som säger: Vi ska inte göra någonting i , vi ska vänta och vi ska försöka få EU och 28 medlemsländer i EU att samsas om att göra någonting. Sedan ska vi sitta och vänta. Men exakt samma argument som använder för att vi i inte ska gå före i EU kan användas för varför EU inte ska gå före. Det kommer andra också att göra. Det kommer att ta tid. Jag vill inte vänta. Jag vill att barn och ungdomar ska kunna växa upp i en mer giftfri miljö än . Det är därför vi lägger fram det här förslaget. För oss är det viktigt. Vi kommer att styra konsumtionen mot mer giftfria material i elektronik och golvbeläggningsmaterial. Där vill jag bara påminna om att den bedömning som utredningen har gjort är att försäljningen via utländsk e-handel när det gäller golvbeläggningsmaterial eventuellt skulle öka . 40 (M):