prot · H30996 · 2016-04-21 00:00:00 — Politiken är inte bäst lämpad att i detalj peka ut vad som är naturligt beteende för en gris, en höna eller för den delen en mink. I mitt anförande sa jag att när det gäller uppföljningen av framför allt djurtransporter finns det en lagstiftning som ska efterlevas. Vi menar att det finns anledning för lagskärpningar på EU-nivå men framför allt handlar det om uppföljning. Man kan ju inte förbjuda allt bara för att någon kanske missköter sitt uppdrag. 8 (M): debatterar vi djurskyddsbetänkandet. Det innehåller 74 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Ett flertal av dessa frågor har vi dock debatterat tidigare i kammaren, så de kommer därför att behandlas förenklat. Utskottets betänkande innehåller dessvärre inga nyheter från regeringen. I stället innehåller det flera hänvisningar till den kommande djurskyddspropositionen. Propositionen ska komma efter den efterlängtade livsmedelsstrategin, och eftersom strategin är fördröjd kommer propositionen tidigast . Vi får då anledning att debattera ämnet djupare än vi gör . Svenskt djurskydd är känt i hela världen, och vi är väldigt stolta över det. Vi har lyckats hålla en animalieproduktion med friska och välmående djur utan onödig antibiotikaanvändning eller plågor för djuren. Det är viktigt att fortsätta med ett gott djurskydd och med en modern lagstiftning på området. För att lyckas med det krävs en ny djurskyddslagstiftning som är baserad på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och inte på mänskliga värderingar eller syftet att försvåra tamboskapshållning. Under alliansregeringen togs ett gediget betänkande fram om en ny djurskyddslag. Vissa delar har redan blivit lagstiftning och debatterats i kammaren av oss alla. Andra delar behövde utredas vidare för att kunna landa i mer konkreta lagtexter. Nuvarande regeringspartier var väldigt kritiska till att det inte kom en skarpare djurskyddslagstiftning under förra mandatperioden när de var i opposition. I kammaren har svansföringen varit hög gällande hårdare regler och mer detaljer i lagstiftningen, inte minst från . är tongångarna lite annorlunda, och det är kanske bra att får känna på hur det är att ta ansvar på riktigt. Men frågan återstår om vad den nya djurskyddslagstiftningen ska innehålla och om den kommer att försvåra tamdjurshållningen i landet och göra det ännu tuffare för våra hårt arbetande lantbrukare. En del av den kommande livsmedelsstrategin rör konkurrenskraft och ökad produktion i landet. Det tycker vi moderater är både bra och viktigt. Men det är viktigt att ha djurskyddsfrågorna i beaktande vid framtagandet av strategin så att kommande djurskyddsproposition inte försvårar för just konkurrenskraft och tillväxt. I en konkurrensutsatt värld där priser dumpas på marknaden är det viktigt att svenska lantbrukare kan vara med och konkurrera. Den nya frivilliga märkningen Från , som lanserades så sent som i går, kommer förhoppningsvis att öka efterfrågan på svenskt kött, som är både klimatsmart och nyttigt och omfattas av bättre djurskydd än många andra produkter som importeras till . Socialdemokraterna och har tidigare föreslagit sådant som förbud mot minkfarmer, utökat och strängare beteskrav, etisk målstyrning, en djurombudsman och återgång till kommunala djurskyddskontroller. Eftersom vi inte vet vad den nya djurskyddslagstiftningen kommer att innehålla kan vi bara hoppas att regeringen verkligen funderar på vad dessa förslag skulle göra för konkurrenskraft och tillväxt runt om i landet. är en del i en större värld, och vi vill varken stoppa importen av livsmedel eller för den delen exporten av svenska livsmedel. Men för att kunna öka den svenska produktionen och konkurrenskraften krävs en bättre efterlevnad av europeisk lagstiftning och hårdare straff för dem som satt i system att söka undantag eller bryta mot våra gemensamma djurskyddslagar. Det är också viktigt att det europeiska djurskyddet blir bättre. Vi är därför glada över den samsyn som finns i betänkandet kring att föreslå och lära ut vår kunskap om gott djurskydd utan att minska på produktionen för våra europeiska grannar. Men innan de har kommit i fatt är det viktigt att vi inte gör onödiga djurskyddshöjningar som mer är till etisk glädje för oss än till glädje för djuren. Det är också viktigt att regeringen fortsätter med Alliansens arbete för minskad antibiotikaresistens i världen. En systematisk användning av antibiotika i djurfoder är inte ett alternativ till att kompromissa med god djurhållning. Det är också viktigt att vi fortsätter att arbeta med branschprogram och kontrollprogram för att utveckla djurhållningen. Regeluppfyllelsen måste dock fortsatt vara viktig. Bryter man mot regler och lagar ska det finnas en ordentlig straffpåföljd. Den ska vara förenlig med all annan lagstiftning, och det borde finnas en bättre möjlighet att överklaga och pröva sin rätt än det finns . Djurhållning får aldrig bli ett laglöst land, men det krävs ansvar från såväl djurhållare som politiker och myndigheter. I detta anförande instämde (M). 9 (V) replik: Vi debatterar djurs rätt till sitt naturliga beteende. Vad kan vara mer i linje med djurs rätt till naturligt beteende än att till exempel grisar får gå utomhus och böka i marken? Det är så grisar spenderar en stor del av sin vakna tid; de bökar, söker föda och bygger bo. Om det är en sugga har den sina kultingar med sig, bygger bo och samlar föda åt dem och så vidare. Jag vill därför citera ett stycke från en motion. Där står att ”grisars behov av utevistelse … och en möjlighet att bete sig naturligt är minst lika stort som för kor, får och getter”. Sedan står det: ”bör ge regeringen tillkänna vad motionen anför om att också grisar ska ha rätt till utevistelse.” Jag tycker att det är en jättebra motion och ett jättebra förslag. Motionen kommer från och . Därför sa vi i att vi ska stödja motionen, och det gör vi i betänkandet. Vi kommer att rösta för förslaget om att grisar ska ha rätt till utevistelse. Det jag måste fråga är: Varför röstar inte ni för denna motion från ert eget parti, ? 10 (M) replik: Som jag sa i mitt anförande är det viktigt att vi får en ny djurskyddslagstiftning som baseras på kunskap, vetenskap och beprövad erfarenhet. Därför tycker vi att det är viktigt att man gör utredningar på detta område för att det ska bli så bra som möjligt. Jag tror inte att det gynnar djurens bästa om , jag eller någon av våra kollegor här inne börjar bestämma vad som är bäst på detaljnivå för djuren, för vi har inte den sakkunskapen. kommer det en ny djurskyddsproposition, som regeringen har aviserat. Jag hoppas att man tar dessa frågor i beaktande så att vi får en så bra lagstiftning som möjligt. 11 (V) replik: Först väcker en motion där man kräver rätt till utevistelse för grisar. Jag tycker att det är ett helt självklart krav. Ni argumenterar så väl i motionen också, , när ni tar upp det faktum att kor, får och getter har rätt till utevistelse men att grisar inte har det. Sedan frågar ni er i motionen: Vad är det för skillnad på en kossa och en gris vad gäller önskan att få gå utomhus och beta i det ena fallet och böka i det andra fallet? Och så landar ni i den helt logiska slutsatsen att om kossorna, fåren och getterna får gå utomhus ska grisarna också ha den rätten. Min fråga kvarstår alltså: Varför röstar ni inte för era egna motioner? Varför är det som lyfter fram motioner? 12 (M) replik: väcker väldigt många motioner. De behandlas på olika sätt, både i kammaren och internt i partiet. Den motion som syftar på är en enskild motion. Den kommer vi att ta i beaktande inför kommande partimotioner som vi ska väcka , och vi får anledning att behandla den då. Som jag sa tidigare är det viktigt att vi får en helhet för alla djurslag. Då vill jag inte peka ut ett enskilt djurslag som gör i förslaget, utan vi ska ha en helhet när det gäller djurskyddsfrågor. Det måste vara ordentligt utrett. Vad gäller de specifika kraven för de olika djurslagen är det som sätter sådana direktiv. Det ska inte vi göra här i kammaren. 13 (S) replik: Tack för anförandet, ! Jag tog chansen att begära replik för att kanske få ett svar på frågan: Vad vilja egentligen ? Man kan få lite olika besked. En del är tacksamma. I opposition har nu svängt och vill ha en livsmedelsstrategi, vilket vi välkomnar. har en landsbygdspolitisk talesperson som inte sitter i miljö- och jordbruksutskottet men som är ute och lovar och debatterar stora förändringar i den moderata landsbygdspolitiken – att självförsörjningsgraden måste upp, exporten ökas och så vidare. När jag hör här i kammaren blir jag inte speciellt orolig, men däremot när jag hör andra moderata företrädare förespråka att vi måste ha samma konkurrensförhållanden som på Europanivå och indirekt menar att vi måste minska djurskyddet. Vad är egentligen hållning? Vilken nivå ska vi ha? Ska vi ha den svenska modellen där vi har ett starkt djurskydd och stor tilltro till de svenska produkterna, eller ska vi hamna på en annan, något oklar, nivå? Och vem är det egentligen som företräder i dessa viktiga frågor? 14 (M) replik: På frågan om vad vill och huruvida man kan vara rädd för mig eller vill jag svara: Ja, det finns nog all anledning för regeringen att vara lite rädd för , för vi kommer med konkreta förslag och idéer, som finns i vår djurskyddsmotion. Vad vill vi? Jo, vi vill ha ett gott djurskydd som baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vi tror på näringsfrihet och på att vi ska ha ett skydd för djurens skull, inte för våra etiska tyckanden och tänkanden. Vi anser att det är en bra bas för den kommande livsmedelsstrategin. Om vi nu ska och vill öka den svenska självförsörjningsgraden och öka exporten gör vi inte det genom mer regler, byråkrati och skatter. 15 (S) replik: har tidigare aviserat en nedmontering av den gemensamma jordbrukspolitiken. helt plötsligt är den landsbygdspolitiske talespersonen ute och förespråkar att vi ska ha en ny nordeuropeisk myndighet för samordning av dessa viktiga frågor. Är det en förändrad inställning som delar? Som jag sa tidigare instämmer jag i mycket av det som sa i talarstolen, men eftersom det kommer väldigt spretiga uttalanden med många olika inriktningar är det många som blir fundersamma. Vad vilja egentligen ? 16 (M) replik: vill att vi ska kunna producera så mycket som möjligt i det här landet, även på animaliesidan. Där är det bra att vi får ett djurskydd som är bra både för tamdjurshållningen och för våra hus‑ och sällskapsdjur, som också ingår i betänkandet. Vi vill ha enklare regler, vilket vi jobbade mycket med under den tidigare alliansregeringen. Vi vill göra det enklare och lättare att kunna starta, behålla eller till och med öka en produktion, om man så skulle vilja. Vi ser att efterfrågan på svenska produkter ökar, och då måste politiken hänga med och göra detta enklare. Vi har också tillsatt en konkurrenskraftsutredning som pekar på sådant där vi kan göra det enklare för djurhållningen. Jag hoppas att Socialdemokraterna får med sig sitt samarbetsparti när man ska producera en livsmedelsstrategi och att det i livsmedelsstrategin också finns ett tänkande på hur djurskyddslagstiftningen ska hänga med. Det är tråkigt att vi från Alliansens sida inte kan vara med i arbetet. Jag tror att det hade blivit lättare om vi kan få en bred överenskommelse i riksdag. Men då måste man också vara villig att ge och ta lite. Det är tråkigt att regeringen inte gör det. 17 (MP): har en strategi som inte alltid är framgångsrik när det gäller att få höga röstetal, nämligen att röstmaximera bland dem som inte har rösträtt. Vårt partis grund är solidaritet med människor här i och i resten av världen. Men vi har också solidaritet med framtida generationer, och de har ingen rösträtt. Den tredje solidariteten är med djur, natur och det ekologiska systemet, och de har inte heller rösträtt. Djuren lever med oss här och . De har ingen chans att påverka debatten, och därför, herr talman, är dagens debatt mycket viktig, eftersom vi för en gångs skull kan tala för att djurens villkor lyfts, att deras situation berörs. Det är vi som bestämmer den, åtminstone för de djur som vi har domesticerat. Det är vår skyldighet, när vi nu diskuterar regler som lantbrukare, husdjursägare och andra måste följa, att inte bara lyssna till lantbrukarnas eller husdjursägarnas behov och krav i fråga om vad de tycker är enkelt och riktigt, utan vi måste också ta hänsyn till djurens villkor. Då måste vi också utreda hur de lagar som vi bestämmer över påverkar djuren. Förhoppningsvis kommer det att leda till att vi enas om att behålla en hög djurskyddsnivå i som är högre än EU:s minimikrav. Det är vad jag förväntar mig ska bli slutprodukten när vi är klara. Det handlar också om hur vi ser på oss själva som civilisation. En stats utveckling kan mätas efter hur man behandlar de mest försvarslösa. Jag vill att vi ska vara en högt utvecklad civilisation som försvarar de mest försvarslösa levande varelserna. Egentligen är det ganska sällan en riktig konflikt mellan människans bästa och djurens bästa, för egentligen handlar det mest om vem som ska betala priset för bra djurhållning respektive för dålig djurhållning. Ofta är man dumsnål om man tränger ihop djur, vilket kräver mängder med antibiotika. Djuren blir sjuka och veterinärräkningarna stiger, och till slut finns det så många multiresistenta bakterier att veterinärräkningarna och behandlingarna kostar väldigt mycket, och till slut får vi multiresistenta bakterier som påverkar också behandlingen av människor. Det kostar miljarder i skadestånd och förluster att sälja hästkött och låtsas att det är nötkött. Uppfödning med billigast möjliga kraftfoder kan leda till att en arbetare i dör eller att en regnskog huggs ned någonstans på jorden. Danskarna har fått känna på effekten av att strunta i och köra sitt eget race, när de föder upp grisar. Till slut leder dåligt stimulerade grisar till att de biter varandra i svansen. Det är också vad branschen kommer att göra om man inte följer regelverket och har ett bra och starkt regelverk. Det kan tyckas lönsamt att importera konstgödsel och ändliga resurser som fosfor från . Men det är 575 megaton i koldioxidutsläpp från konstgödseltillverkningen . Vem betalar den kostnaden? Med bete kan vi klara det. Vi behöver inte importera konstgödsel eller fosfor till betesmarken, i varje fall inte i normalfallet. Det är inte kosläppet som vi ska släppa taget om, utan det är myten om att minskade beteskrav skulle öka lönsamheten. Utmaningen är inte att utreda vilka djurskyddskrav som lönsamheten tål. Utmaningen är i stället att göra det hållbara och det humana – det folk faktiskt vill ha – till det lönsamma. Då finns det en del förslag. Först och främst måste vi ha mer konkurrens. Om det finns ett enda bolag som köper upp all mjölk sätter de priset på en orimlig nivå. Starta små konkurrenter! Jag känner flera bönder som säger att de nu får mycket betalt för sin mjölk. Jag träffade en lantbrukare i som har köpt upp ny betesmark. Det var billigt att köpa upp gården jämfört med att importera och automatisera allt. Han gör nu en bra vinst på varje liter mjölk. Han har sänkt kostnaderna för produktionen och på så vis höjt lönsamheten genom att också få bättre betalt. Jag tror också på lokal livsmedelsförädling: Eldrimner och Særimner i . Ska man tjäna pengar på jordbruk kan man tjäna pengar på att sälja många kilon med låg vinst på varje kilo eller öka marginalen genom att sälja med högre marginal. Du får mer betalt för en ost än för en liter mjölk. Du får mer betalt för en fin korv jämfört med köttfärs, fett och bindväv, som man i vissa fall stoppar i. Detta kan faktiskt vi alla politiker här inne göra något åt. Vi är överens om att ska ha höga djurskyddskrav. Men när vi upphandlar då ska det vara billigt-billigt. Det är faktiskt en orimlighet. Detta kan alla partier styra upp, tycker jag. Om vi är överens om att vi ska ha höga krav ska vi också upphandla så. Här sker faktiskt ett arbete. har kommit igång med detta arbete. Det tycker jag är mycket bra. En annan möjlighet att få betalt för det man gör är att man informerar. När jag satt i drev jag stenhårt frågan om ursprungsmärkning. kommer det för fler typer av kött än nötkött. Men fortfarande väntar vi när det gäller processade produkter. Här i kan vi till exempel göra något åt restaurangnäringen, ställa högre krav på att folk får veta vad de köper. Då kan de göra ett val. Det är väl liberalt och fint, att man gör ett eget val och har möjlighet att betala för det man önskar och kräver. Något som ligger lite bortom nästa års budget men som jag ändå vill ta upp är möjligheten att få betalt för ekosystemtjänster. Det är helt naturligt. Om en lantbrukare minskar kväveläckaget, om en lantbrukare ökar den biologiska mångfalden, då är det en ekosystemtjänst, och det är inte orimligare att samhället betalar för den än att vi betalar vår telefonräkning. Det finns en illusion om att låga krav och lönsamhet hänger ihop. Vi kommer aldrig att ha den optimala odlingssäsongen i , utom möjligtvis för ärtor från – det skulle jag kunna hävda att vi har. Bränslet är billigare i . Marken kostar mindre i . Lönerna är lägre i . Vår chans att tjäna pengar är genom mervärden. Det är det vi ska försvara. Annars slår vi ut svenskt jordbruk. Jag känner viss sympati för , som sitter och väntar på djurskyddslagen. Jag hoppas verkligen att jag inte blir som den lille gossen i I väntan på Godot. Ni kommer ihåg att och sitter och väntar på Godot – när han kommer ska allt bli bra. Så kommer den lille gossen och säger: Nej, han kommer inte , han kommer . kommer lille gossen och säger: Han kommer inte, han kommer nog . Till slut vet de exakt vad gossen ska säga . Jag hoppas verkligen att jag inte är den gossen när jag nu lovar : Den kommer . Men det är inte din ilska som är motivationen, utan det är djurens väl och ve. Det finns ett par andra viktiga saker som jag vill ta upp, även om jag redan har överskridit min talartid, herr talman. Jag hoppas att ni ursäktar. Jag vill ta upp 3R-center. Vi sätter nu igång uppdraget till , och jag hoppas att vi kan enas om att vi finansierar det ordentligt framöver, så att arbetet kan komma igång, för har vi ett exempel på vinn-vinn. Om man kan reducera och raffinera metoderna för hur djurförsök används och ersätta djurförsök tjänar industrin, djuren och människorna på det. Testerna blir bättre, säkrare och billigare. Slutligen om antibiotika. Här tycker jag att det finns en stor enighet i kammaren, så jag ska inte säga så mycket om det. Vi är överens om att ska driva på både i TTIP-förhandlingarna och i EU. Beträffande djurtransporterna är det samma sak. Här har vi våra krav . Till : Det är faktiskt inte ett vetenskapligt krav. Det är inte så att djur mår bra i och och sedan mår dåligt och en minut. Vi har kompromissat när det gäller olika balanserande , och då tycker jag att åttatimmarskravet är någonting som vi också kan se till att EU kompromissar om. Det har en vetenskaplig grund, men det finns ingen exakt tidsgräns på just . Dessutom är det olika för olika raser. Jag hoppas att kunna återkomma till frågan om minkarna , men jag kan inte lova någonting där, . Jag försöker jobba för att minkar ska få leva ett naturligt liv, och vi vet alla vad som ingår. Nya tyska studier visar hur viktigt det är med stora möjligheter till bad. 18 (V) replik: Vad gäller I väntan på Godot blev väl inte allt frid och fröjd för och när de väntade. Jag hoppas att den här djurskyddslagen verkligen blir någonting helt annat och någonting som lyfter fram positionen för djuren. Jag vill erinra om att när vi hade den här djurskyddsdebatten i kammaren skrev ni inom majoriteten vad gäller minkarna att ni förväntade er att det skulle komma ett förslag som skulle tillgodose motionärens, alltså mitt och , förslag om hårdare krav på minkindustrin. Ni får alltså minsann se till att det blir på det sättet. Det är bara att driva på det på departementet. Jag hoppas att ni gör det, för det är ni som sitter i regering. I det här förslaget som vi diskuterar nu föreslår en djurskyddsgaranti gentemot EU som innebär att enskilda medlemsländer ska kunna gå före på djurskyddsområdet. Det gör ju på flera områden, och det är jättebra. Men det finns en del områden där EU krockar med våra svenska ambitioner, till exempel när det gäller djurtransporterna, vilket jag nämnde tidigare. Ifall djur skickas till exempelvis , eller blir det . Då borde våra myndigheter kunna gå in och säga: Nej, de här transporterna accepterar vi inte. Vi borde också kunna sätta stopp för import av kött från djur som har fötts upp på ett sätt som strider mot svensk djurskyddslag. I ljuset av förhandlingarna om det så kallade handelsavtalet med och tror jag att det blir ännu viktigare att man är mycket tydlig och säger att vi ska kunna ha en djurskyddsgaranti. vill jag också fråga om det som står i det här betänkandet om . Det gör mig lite orolig, för man pratar om att det måste bli likvärdig tillämpning av djurskyddslagstiftningen på EU-nivå. Jag är rädd för att det blir sämre i då. Kan det inte bli så? 19 (MP) replik: Först vill jag säga att när det gäller minkar håller jag med. Vi ska leverera det vi lovar. Annars får du skälla på oss om , för om vi inte levererar vad vi har lovat förtjänar vi det. När det gäller frågan om och likvärdig tillämpning på EU-nivå betyder det inte att vi ska sänka vår standard till EU-nivå, utan det är lite samma sak som det jag tog upp om danskarna. Om EU har bestämt regler ska alla faktiskt följa de reglerna. Regeringen har redan tagit kontakt med kommissionen, särskilt just när det gäller grisar. EU har en strategi för att bekämpa antibiotikaanvändning, och länder följer inte den heller. Det är det vi menar. Om vi kan få EU att tillämpa det som de redan har lovat förbättrar det konkurrenssituationen för och förhållandena för djur och människor och folkhälsan. Det är det som åsyftas. Jag håller med dig om att man ska ställa krav. Det ingår också. I de förhandlingar jag har varit med om när det gäller handelsavtal har vi alltid försökt trycka in djurskyddskrav i förhandlingarna. Du har också varit EU-parlamentariker och vet hur det är, , och att kräva ett importstopp för djur som är uppfödda enligt EU:s egna villkor till blir väldigt svårt. Vad vi kanske skulle kunna jobba för är att göra på liknande sätt som när det gäller klimatansvar och hur man hanterar dem som smiter från det. Om man inte kommer överens om koldioxidavgifter internationellt kan vi för den som inte uppfyller vissa krav faktiskt ha EU-avgifter vid gränsen som skulle påverka konkurrenskraften kraftigt. Vi kan tänka oss liknande krav när det gäller import till EU av djur som inte alls uppnår nivåerna. Men inom EU tror jag att vi inte har någon chans att vinna den striden även om vi skulle vilja ta den. 20 (V) replik: Vad gäller hoppas jag verkligen att alla i utredningen tänker så som gör. Jag är rädd för att formuleringar som ”en likvärdig tillämpning av djurskyddslagstiftningen på EU-nivå” lika gärna kan betyda, och det gör de oftast, att de som ligger på en hög nivå måste sänka sig ned till någon form av nivå, alltså att det blir en total harmonisering. Det görs också ganska kraftiga påtryckningar för det. Här gäller det, inte minst för er i de partier som sitter i regeringen, att definiera det här just som att vi inte tänker sänka våra nivåer utan att de andra ska höja sina. Du tog upp några sådana exempel, men det finns också rätt många exempel där vi i ligger före. Det ska vara helt självklart att vi inte ska behöva sänka en enda nivå. Sedan är det svårt med saker som blir handelshinder och innebär brott mot den fria rörligheten för varor och konkurrens. Men vad säger du, , om min tanke om en djurskyddsgaranti åtminstone för djurtransporter? Ifall vi kan peka på att exempelvis en transport ned till södra , eller blir långt mycket längre än måste våra myndigheter kunna gå in och sätta stopp eftersom vi har en åttatimmarsgräns.