prot · H30970 · 2016-02-25 00:00:00 — Jag tackar för svaret, men jag efterlyser fortfarande lite mer konkretion om vad demokratiministern gör. Det är trots allt förföljelse som pågår här och på våra svenska asylboenden. Jag vill gärna ha någon form av konkretion, tack. 97 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag ska vara konkret: Vi arbetar på en handlingsplan. Tillsammans med justitieminister och inrikesminister kommer vi att arbeta fram konkreta åtgärder för hur vi ska arbeta och hantera denna fråga på boendena, men också utanför boendena. Det är så konkret det kan bli. 98 (L): med frivillig rekrytering till soldatyrket har den svenska insatsorganisationen växt försiktigt, men ändå växt, under . , 2015, visade Försvarsmaktens årsredovisning att denna trend nu har brutits. minskar antalet soldater i arméstridskrafterna, i luftstridskrafterna och i våra stridskrafter. Jag tror att försvarsminister är den förste att vidimera att vi befinner oss i ett synnerligen allvarligt omvärldsläge. Värnplikten är inte avskaffad. Den är vilande. All relevant lagstiftning finns på plats, och det enda som krävs är ett enkelt regeringsbeslut av minst fem statsråd. Min fråga till försvarsministern är: Vilka omedelbara åtgärder är han beredd att vidta för att aktivera totalförsvarsplikten inom ramen för militär grundutbildning? 99 Försvarsminister (S): Tack för frågan, och tack för engagemang! Eftersom tillhörde den majoritet som tog bort värnplikten tycker jag att detta är intressant. Det är klart att det är som du säger: Det är problem med rekrytering, och det är problem med förbandsuppfyllnad. Jag har egentligen ingen annan syn på verkligheten. Det är också därför vi tillsatte den utredning som nu bedriver och som jag har berört. Vi är inte beredda att vidta åtgärder förrän denna utredning är presenterad, för vi vill ha detta grundligt genomarbetat med ett genomförbart system och med en helhet som vi vet att vi kan stå för. Det ska vara så goda förutsättningar som möjligt att detta kommer att ge den positiva effekt vi är ute efter. Vi är beredda att vidta åtgärder, men vi vill först ha ett grundligt utredningsmaterial så att vi vet vad vi gör. 100 (L): Det är med djupt beklagande jag ser att försvarsministern skickar frågan om den svenska personalförsörjningen med . Jag kan inte annat än dra slutsatsen att han därmed med berått mod kommer att acceptera att under ytterligare står det svenska försvaret obemannat. 101 Försvarsminister (S): Det måste finnas personal som kan trupputbilda. Det måste finnas utrustning. Det måste finnas avsedda övningsområden. Det är en lång rad praktikaliteter som måste redas ut om det här ska fungera. Man måste i botten ha ett fungerande system. Därför måste vi på ett seriöst sätt utreda detta och återkomma med ett förslag. Jag vill genomföra något som är genomförbart och som står sig. Jag tycker att slarvar igenom situationen med sina kravbilder här. 102 (C): Jag ställer min fråga till kulturministern, precis som jag gjorde . som då ska det handla om att höja anslaget till våra samlingslokaler, det vill säga till våra bygdegårdar. Då sa ministern till mig att detta var någonting som regeringen hade ambitioner att driva. Ministern såg själv, personligen, fram emot att driva en politik för ett levande civilsamhälle ute i hela , där bygdegårdarna är en viktig länk. Av detta blev det dock ingenting. Tvärtom har ni i er budget dragit ned 1 ½ miljon på bygdegårdarna. Ni har satsat dessa pengar på tjänstemännen i och på deras löner. Det måste ni väl ändå anse vara fel? Ni har inte, som ni skriver i budgeten, bibehållit den verksamhet som finns . Jag undrar: Hur kan ministern bidra till att man tar bort pengar från bygdegårdarna? 103 Kultur- och demokratiminister (MP): Alldeles , precis innan jag kom hit tog jag emot civilsamhällesutredning. Det är 540 sidor om hur vi ska kunna ta nästa steg när det gäller civilsamhällespolitiken. Den tidigare, och den som vi baserar nuvarande civilsamhällespolitik på, antogs av 2009. Regeringen har höga ambitioner när det gäller det civila samhället. Det har vi visat i budgeten. Vi har satsat i överenskommelser med övriga demokratiska partier, men vi har också stärkt civilsamhället i många andra delar. Det är centralt i civilsamhällespolitiken att det finns samlingsplatser och lokaler att mötas på och i. Det är också något som civilsamhällets organisationer och företrädare talar mycket om. Man behöver mötesplatser. Det handlar om alltifrån att ha sina möten till att repa med sina band, dreja eller vad man nu gör inom det civila samhällets organisationer. Det finns flera olika kanaler för att säkerställa att det finns mötesplatser. En av de stora satsningar vi gör just nu är 130 miljoner till något som heter Äga rum. 104 (C): I regleringsbrevet som vi läser i er budget står det klart och tydligt att 1 ½ miljon av de pengar som ska gå till bygdegårdarna och samlingslokalerna får avsättas för administration och löner till dem som arbetar på . Det innebär att man tar pengar från inte minst den viktiga integrationen, som bygdegårdarna står för. Där kan man laga mat, lära sig svenska, dansa och ha barnverksamhet. Det är att ta pengar från bygdegårdarna. 105 Kultur- och demokratiminister (MP): Bygdegårdarna är viktiga mötesplatser i det svenska samhället. De kommer att fortsätta att vara det. De är inte enbart beroende av , utan de är beroende av hela samhället runt omkring och av lokalsamhället. De är beroende av till exempel fungerande kultursamverkansmodeller, där vi tillför de pengarna som de borgerliga partierna tog bort i den förra budgeten. Det finns många goda förutsättningar för att bygdegårdarna tillsammans med övriga delar av det civila samhället är i ljusare tider än tidigare och går en ljusnande framtid till mötes. 106 (SD): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Regeringen tycks vara något osynkad med vissa utspel som man gör, inte minst på migrationsområdet. Man har tagit emot kvotflyktingar från EU som man önskar att andra EU-länder ska ta emot människor som redan har kommit till . En minister säger att man ska avvisa 80 000 personer som saknar rätt att vistas i vårt land som en annan minister säger att man ska öppna fler lagliga vägar hit. Jag skulle önska att ministern svarade på det som många frågar sig med tanke på regeringens naivitet. Om regeringen får bestämma – kommer någonsin att gå tillbaka till den extremt liberala migrationspolitik som rådde tidigare? 107 Arbetsmarknadsminister (S): anklagar regeringen för att vara naiv. Det har varit i när vi ser värre katastrofer i världen än vi har gjort på oerhört länge – kanske någonsin – och när människor tvingas på flykt från krig, terror och övergrepp i en omfattning som vi inte har sett sedan . Då har stått upp och tagit emot och gett skydd till människor på det sätt som varje anständigt land bör göra. Vi har också, i ett läge när vi ser att andra länder i EU sviker och inte delar detta ansvar tillsammans med , en regering som orkar fatta mycket tuffa beslut för att även hantera och klara av ett bra mottagande av dem som vi har tagit emot. Regeringen är allt annat än naiv i de här frågorna. 108 (SD): Jag beklagar att ministern inte svarade på frågan. Hon får gärna återkomma med ett svar på om man önskar gå tillbaka. Ja, regeringen har varit naiv. Regeringen tar inte ansvar för flyktingsituationen. Det gör man inte när man tar av biståndsbudgeten från de allra mest utsatta människorna runt om i världen för att bekosta människor som har korsat sju åtta eller fler säkra länder på vägen till . Ministern får som sagt gärna svara på min ursprungliga fråga. 109 Arbetsmarknadsminister (S): Det ska jag göra. Den här regeringen kommer aldrig att föra en asylpolitik som är okänslig för vad som händer i övriga världen. 110 LAWEN REDAR (S): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Det är skillnad på att ha tak över huvudet och att slutligen känna sig hemma. Hemmahörighet förutsätter fler faktorer och tar framför allt . Har man tvingats på flykt och lämnat sina rötter på platsen man har växt upp på kan det ta tid att acceptera allt det som har drabbat en. Självklart är det också en fråga om nya vänskaper, känslan av trygghet och barnens välmående, men det handlar även om majoritetssamhällets vilja till ömsesidig integration. Att ha tak över huvudet, få utbilda sig, lära sig svenska och få ett jobb är det som kallas etablering. Bistår vi människor med det blir vägen till hemmahörigheten också lättare. Min fråga till arbetsmarknadsministern handlar om det nya uppdrag som hon har fått att etablera nyanlända i . Vad innebär uppdraget, och vilka kommer de främsta prioriteringarna att vara? 111 Arbetsmarknadsminister (S): Jag har fått ett utökat ansvar och ett stort förtroende att hantera och underlätta regeringens arbete i ett läge som är unikt. Vi har tagit emot fler människor än vi har gjort . ska alltså både se till att människor får en möjlighet att komma in i det svenska samhället, bli en del av det, och få skyldigheter och rättigheter på motsvarande sätt som för alla som redan finns här. Detta sker som växer oerhört snabbt. Befolkningen ökar därför att det föds fler barn i , därför att vi lever och därför att många människor har sökt sin tillflykt hit. Det betyder att frågor som normalt inte är integrationsfrågor nu har blivit aktuella på ett helt annat sätt . Mitt uppdrag handlar om att säkerställa att statens och regeringens olika delar samverkar på det sätt som kommuner, civilsamhälle och individer kan begära. 112 LAWEN REDAR (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag funderar lite på vilka prioriteringar som kommer att behöva göras härnäst för att kunna se till att nyanlända får den etablering som de har rätt till i vårt samhälle. Vad kommer att behöva göras härnäst bortsett från de satsningar man har gjort, tror ministern? 113 Arbetsmarknadsminister (S): Det är klart att det är högt prioriterat med bostäder, inträde på arbetsmarknaden, utbyggnad av skolan och lärarförsörjningen. Men jag vill också peka på behovet av att vi kan säkerställa att flera saker kan hända . Vi kan ta exemplet med ensamkommande barn. Det kom 35 000 ensamkommande tonåringar . Det är väldigt många saker som måste fungera . Det hanterar man ute i kommunerna, men kommunerna begär också att regeringens insatser är samordnade. Organisationer som uppmuntrar till våldsbejakande extremism 114 (L): Jag vill ställa min fråga till demokratiminister . Tyvärr har också drabbats av radikalisering och våldsbejakande extremism. Drygt 300 personer har rest till konfliktområdet. Det här visar att vi har stora problem på många av våra orter, inte minst och men också , där det finns miljöer som radikaliserar och uppmuntrar inte minst unga personer att ansluta sig till jihadiströrelser. Det finns också organisationer, samfund, som tyvärr uppmuntrar våldsbejakande extrema åsikter. Vad gör regeringen för att komma åt de samfund och organisationer som får bidrag eller annat stöd men som tyvärr ägnar sig åt att sprida våldsbejakande budskap? 115 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Det är helt oacceptabelt att man över huvud taget ägnar sig åt att uppmuntra våld, och det finns definitivt ingen grund för att en organisation som uppmanar till våld ska erhålla statsbidrag. Det är tydligt, och det finns i alla riktlinjer. Jag var tidigare generaldirektör för den myndighet som delar ut dessa statsstöd, och det står väldigt tydligt i riktlinjerna att man har rätt att ta tillbaka medel om det uppmärksammas att det behövs. Men då är det viktigt att vi som statsråd poängterar och tydliggör detta i den myndighetsdialog vi har med våra myndigheter och uppmärksammar dem på den här paragrafen om att man har rätt att ta tillbaka medel. Dessutom är det otroligt viktigt att vi har en dialog med det civila samhällets organisationer – jag är också ansvarig för civilsamhällespolitiken – om just vad som faktiskt gäller och hur viktigt det är att vi samverkar från samhällets olika delar när det gäller de här frågorna. Radikaliseringen måste stoppas. 116 (L): gjorde företrädare för ett samfund i homofobiska uttalanden, och det samfundet blev inte av med sitt statsbidrag. Det finns också andra exempel, till exempel i , där man visserligen efter koll av stöd till trossamfund inte fick några pengar, men de får andra typer av stöd. engagerar och involverar företrädare och ger dem därmed legitimitet. Hur ska statsrådet komma åt detta? 117 Kultur- och demokratiminister (MP): Visst ska vi ha de regler och förordningar som vi har och som är mycket tydliga. De ska kvarstå, och de ska vara tydliga. Men det här visar att det inte räcker med lagar och regler, utan vi måste också jobba med orden och värderingarna, kunskapa kring detta – vad betyder detta? – för det är oacceptabelt. Erhåller man statsstöd, erhåller man skattepengar, ska verksamheten ha sin botten i våra demokratiska värderingar. 118 (S): Jag vill ställa min fråga till kultur- och demokratiministern. Just nu gör regeringen ett viktigt arbete med samekonventionen. Om jag har förstått det rätt innebär det att man har ett samarbete med och och med sametingen i samtliga länder. Hur fortskrider arbetet med samekonventionen, var befinner man sig i arbetet och var anser demokratiministern att man kommer att landa ? 119 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Nordisk samekonvention är ett arbete som har pågått . har man talat om att vi behöver ha en samepolitik som också är anpassad för Sápmi, för , och och för de specifika utmaningar som råder just här. Arbetet har pågått intensivt. är just nu ordförandeland. Vi kommer vid nästa möte att lämna över till , och förhoppningsvis kommer att ta arbetet i mål. Det kommer att kräva en hel del arbete. Frågan kommer sedan också att komma till , därför att det kommer att bli en uppgift för att ratificera konventionen. Det är en grannlaga uppgift. Vi har jobbat på väl och hårt, och jag har goda förhoppningar om att vi kommer i mål. 120 (S): Jag tackar demokratiministern för svaret. Jag är västerbottning, och jag vet att det i de norra länen finns vissa förutfattade meningar. Vad är egentligen skillnaden mellan samekonventionen och 169? Kan ministern förtydliga det? 121 Kultur- och demokratiminister (MP): I enkla ordalag är 169 en urfolkskonvention. Den gäller alla urfolk i hela världen. Nordisk samekonvention kan ses som en nedbrytning av den för just vårt urfolk, för samerna, enda urfolk. Genom att nå i mål med den nordiska samekonventionen har vi tagit viktiga steg framåt i det arbete som regeringen aviserade . Miljöprövning av skjutfält på 122 (M): Min fråga går till försvarsministern. Enligt försvarsbeslutet ska en stridsgrupp bland annat bestående av ett mekaniserat kompani placeras på . Eftersom skjutfält är det enda militära skjutfältet på ön som är kvar är det rimligt att etableringen också sker där. Ett gammalt överklagande från Region gjorde att en miljöprövning fastnade hos regeringen, men har alliansen på sett till att det här överklagandet dras tillbaka. En ny prövning behöver göras för den etablering som vi nu planerar. Min fråga är ganska enkel. Kommer även denna prövning att fastna hos ? 123 Försvarsminister (S): Lite ironiskt kan jag säga att det är en företrädare för rätt parti som ställer just den här typen av frågor. Det var en oerhörd fördröjning av hanteringen av miljöprövningar under den förra mandatperioden. Vi har levererat resultaten av ett stort antal miljöprövningar . När det gäller den kommande miljöprövningen är jag förhindrad att föra en diskussion om den. Det är ett myndighetsärende som måste hanteras enligt gängse ordning av de myndigheter som ska hantera sådana ärenden. Om det sedan kommer överklaganden blir det naturligtvis något som regeringen ska hantera. 124 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det är angeläget att både regeringen och Region gör allt de kan för att underlätta den här militära etableringen. Jag är övertygad om att både jag och statsrådet är beredda att dra en lans för det. Försvarsmakten har tillräckligt med egen byråkrati när det gäller en sådan etablering. Bedömer statsrådet att tidsplanen för etablering 2018 är rimlig och att den kommer att hålla, oavsett överklaganden eller prövning hos regeringen? 125 Försvarsminister (S): Det är den plan som ligger. Och det är enligt den planen Försvarsmakten arbetar. Jag tänker inte gå in och diskutera förhållandena kring eventuella miljöprövningar eftersom det är myndighetsärenden. Om jag agerar på felaktigt sätt där kommer ni att KU-anmäla mig, . Vissa miljöpartisters nej till värdlandsavtalet 126 (M): Utrikesminister sa i den utrikespolitiska debatten i går att det vore bättre om inte diskuterade ett svenskt Natomedlemskap utan i stället samlades runt regeringens politik, för att signalera enighet. Det är märkligt att försöka belägga oppositionen med tankeförbud om en av de absolut viktigaste säkerhetspolitiska frågorna. Det ter sig också märkligt mot bakgrund av att ledande miljöpartister offentligt ifrågasätter värdlandsavtalet med . Det handlar om ett avtal som stärker förmåga att solidariskt ge och ta emot militär hjälp. Hur ser försvarsministern på att sex miljöpartister har gått ut i medierna och sagt att bör säga nej till värdlandsavtalet, däribland utrikespolitiska talesperson och ordförande? Skapar det inte en osäkerhet när ledande företrädare för ett av regeringspartierna inte står upp för regeringens linje? 127 Försvarsminister (S): Jag vill tacka för frågan. Till att börja med är det nog omöjligt att utfärda tankeförbud. Jag tror att tanken är fri, oavsett vilka etiketter man försöker sätta på hämningar. Jag tror inte heller att det var avsikt. När det gäller vad enskilda personer skriver i olika artiklar och insändare har jag egentligen ingen uppfattning om det. Det får stå för dem. Jag företräder en regering. Vi håller på och förbereder en lagrådsremiss. Vi är också bundna av ett riksdagsbeslut som togs . 128 (M): Försvarsministern är känd för att vara ganska outspoken och att stå för saker. Men jag måste säga att nu var du ganska otydlig, . är politiskt brett förankrat, bland annat i Försvarsberedningens senaste rapport. Jag frågar igen: Hur känns det då att inte ha med sig alla i regeringspartierna? Hur har man tänkt sig att få igenom det hela? 129 Försvarsminister (S): Mitt känsloliv får vi klara ut på annat håll. Det tror jag knappast att man är intresserad av i . Dessutom står jag här inte enbart som en person som ska tycka lite lätt från roten eller ryggmärgen, utan jag företräder en regering. Vi kommer att fullfölja vårt uppdrag att leverera en proposition till . Och jag förutsätter att de överenskommelser som finns håller och att det blir ett värdlandsavtal. 130 (M): Min fråga riktar sig till försvarsministern och gäller den nog så viktiga försvarsekonomin. Det har i medierna förekommit uppgifter om att de underlag som Försvarsmakten har lämnat in inför försvarsbeslutet innehåller felberäkningar som skulle kunna medföra fördyringar. Hur ser försvarsministern på detta? 131 Försvarsminister (S): Jag vill tacka för frågan. Det finns alltid diskussioner om hur stora materielkostnader det kommer att bli och hur långa eventuella tidsförskjutningar i leveranser kommer att bli. Av den anledningen varnade jag redan i för att vi förmodligen kommer att få hantera kostnadsdiskussioner och tidsförskjutningsdiskussioner. Jag konstaterar bara att det har förekommit under alla år när det gäller den här typen av leveranser. Vi får väl återkomma i de frågorna när vi har fakta att redovisa. 132 (M): Då är frågan om det också ska gälla de 2,8 miljarder i minskade materielkostnader som påverkar försvarsekonomin. Fanns det med i beräkningen, eller är det också en del av det här mischmaschet? 133 Försvarsminister (S): När det gäller mischmasch och oförmåga att klara ut den typen av frågor har ni väl ett arv från er egen tid att hantera, . Det har inte gått så . Jag svarar för det som har skett sedan vi kom i regeringsställning. Försvarsbeslutet började gälla från . Jag ser framför mig att vi kommer att få hantera en hel del sådana frågor, precis som det har varit tidigare. Men om du ska börja beskriva det som att regeringen hanterar en mischmaschsituation bör du nog gå tillbaka till det som ni själva är ansvariga för. Civilsamhällets deltagande i offentliga upphandlingar 134 (M): Min fråga går till demokratiminister . Den handlar om den utredning som presenterades , alltså regeringens utredning om hur vi ska stärka civilsamhället. Utredningen tillsattes av den dåvarande alliansregeringen. har ministern ansvar för att förvalta förslagen. Ett av förslagen som lyfts fram är hur man ska stärka civilsamhällets möjligheter att delta i offentlig upphandling och idéburet partnerskap. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att underlätta för civilsamhället att delta i offentliga upphandlingar? Jag kan tillägga att jag är medveten om att det är civilminister som har hand om upphandlingsfrågorna. Min fråga är av mer generell karaktär. 135 Kultur- och demokratiminister (MP): Det som säger stämmer; visst är det civilminister som arbetar med upphandlingsfrågor. Men oj vad jag lägger mig i! Det är ju centralt för civilsamhällspolitiken att kommuner kan upphandla civilsamhällets organisationer. Det handlar om föreningar som är otroligt bra på att driva verksamheter. De är i många fall, har det visat sig, bättre än både stat och andra privata aktörer. Vi ska verkligen bygga och utveckla IOP, som är en av de saker som utredaren har tittat på. Även om det var den förra regeringen som tillsatte utredningen gjorde jag tilläggsdirektiv och tryckte tydligt på den demokratibärande rollen för det civila samhället. Jag ser fram emot att sända ut detta på remiss och att se vad remissinstanserna tycker om IOP. Upphandlingsfrågorna är centrala. Om vi får snurr på detta får vi snurr på samhället i stort. 136 (M): Jag är en varm anhängare av civilsamhället. Med tanke på att utredningen presenterades och avvaktar jag framtiden. Jag kommer säkert att få anledning att återkomma i frågan. 137 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag ser fram emot att fortsätta diskutera civilsamhällets förutsättningar, i en eventuell proposition och inte minst att diskutera remissvaren här i . Rätten till avdrag för ideella gåvor 138 (KD): Jag vill också rikta min fråga till kultur- och demokratiministern. Den gäller utredningen. En viktig sak för den ideella sektorn är avdragsgilla gåvor. Vi var det näst sista landet i att införa det, och vi var tyvärr det första att ta bort det. Avdragsgilla gåvor har betytt mycket för den ideella sektorn. Plan och till exempel har fått 15 miljoner extra tack vare det. Jag lät fråga de 15 största organisationerna om avdragsgilla gåvor. Exempelvis Cancerfonden sa att ”skattereduktionen är en viktig fråga för att vi ska ha en stark ideell sektor i ”. Detsamma framförde även Röda Korset och . Då måste jag fråga, inte minst som företräder som inte var nöjda med systemet utan ville utveckla det, varför regeringen gjorde detta. Varför tog ni bort det? 139 Kultur- och demokratiminister (MP): När det gäller skatter har vi en finansminister som är väldigt mån om att det är hon som har sista ordet. Men jag har förstås många tankar om civilsamhällets politiska perspektiv, och vi har också diskuterat det i regeringen. Människor ger inte för att få skattelättnader. Man ger för att man vill och för att man känner att man har råd. Det har vi sett inte minst . Människor ger som aldrig . Vi ska också komma ihåg att de skattelättnader som fanns tidigare ju var selektiva. De gällde inte för alla, utan de gällde för vissa utvalda. Grundinställningen är att vi inte ska skattesubventionera människors vilja att ge, tvärtom. Människor ska ge för att de vill och inte av någon annan anledning. 140 (KD): Det som regeringen nu gör är att skattebelägga gåvor, och det är någonting som är helt unikt i . I övriga utvecklar man detta.