prot · H40946 · 2016-12-14 00:00:00 — Allmän miljö- och naturvård Människor oroar sig för miljöförstöringen. År i SOM-undersökningarna som görs vid är det här en av de saker som ligger i topp tre över vad man oroar sig för – miljöförstöringen och effekten av klimatförändringarna. Vi har miljökvalitetsmål som vi inte når. Vi når samma två mål som vi gjorde . Det tarvar att man faktiskt gör någonting nytt och tar ett steg för att försöka nå de här målen. Den här regeringen har valt att arbeta med ekonomiska styrmedel och skatter, men vi tycker också att det kräver investeringar i form av våra gemensamma pengar i just miljöbudgeten. Det är jag mycket stolt över. 169 (KD) replik: använde begreppet: Den som är satt i skuld är icke fri. har ni lånat 11 miljarder för att klara av er budget, och dessutom har ni höjt skatten på arbete kraftigt. Jag menar att det är tillväxthämmande. En annan sak är också när ni plötsligt lägger en straffskatt på solpaneler och sedan delvis backar. Hur tänker ni då? 170 (S) replik: Det är miljöbudgeten och utgiftsområde 20 som vi diskuterar, men vi kan ta en diskussion om oron för de svenska statsfinanserna också. Jag kan påminna dig, , om att den regering som tidigare satt vid makten och där ditt parti ingick för det första sänkte skatterna med uppåt 140–160 miljarder. Man undandrog pengar som annars hade kunnat användas till vår välfärd eller exempelvis miljöbudgeten. Det ni lämnade efter er var inte en ekonomi i balans, utan ni lämnade efter er ett underskott om 60 miljarder. Detta underskott har den här regeringen arbetat bort, och vi har balans och går mot överskott. IMF, som är en rätt välrenommerad organisation, har granskat den svenska ekonomiska politiken och tycker att finanspolitiken är väl avvägd. Det är ett rätt gott betyg till finansminister . Vi kan kanske lämna detta lite därhän och fundera lite på det som är utgiftsområde 20. är det parti bland de borgerliga partierna som tycker att det området är minst viktigt. Ni plockar bort nästan 3 miljarder från miljöbudgeten. Det rimmar lite illa med att man lokalt försöker låtsas som att man har ett engagemang exempelvis i och omkring när man på nationell nivå inte ger de möjligheterna att utöka och gå människorna till mötes. Det gäller inte minst de småföretagare som producerar nya jobb i och omkring . Om gör sin hemläxa kommer jag att fortsätta att hävda att per pengar behövs för området. 171 (MP): Vi debatterar hur mycket pengar i statens budget som kommande år ska användas till miljö- och naturvård, det vill säga till att minska klimatutsläppen i , hindra utrotningen av djur och växter, skydda våra värdefulla naturområden och ta bort farliga ämnen ur vår och våra barns vardag. Allmän miljö- och naturvård Att det är en milsvid skillnad mellan den budget som , och ställer sig bakom och de borgerliga partiernas olika förslag har redan blivit tydligt i debatten. De borgerliga vill plocka bort mer än var fjärde krona i budgeten för utgiftsområdet Allmän miljö- och naturvård. stod vi också här och debatterade miljöbudgeten, efter att klubbslaget föll på klimatmötet i . Det var en milstolpe för klimatet och världen. Mycket har också hänt . I har vi som arbetade i Miljömålsberedningen lyckats enas om att föreslå en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. Det är något som drivit . Vi enades också om mål och delmål för utsläppsminskningarna och ett sektorsmål för transportsektorn. Det är den sektor som är svårast att rå på. ska trafikens utsläpp ha minskat med , tyckte vi. Men, herr talman, det räcker inte med att sätta mål och stifta lagar. Ska vi lyckas lämna över en hållbar värld till våra barn är det verkstad som krävs. Låt oss därför titta in i regeringens gröna miljöverkstad och titta på några saker som genomförts inom det budgetområde vi nu debatterar. En viktig satsning som regeringen infört för att minska utsläppen är det så kallade Klimatklivet. har 582 olika lokala åtgärder fått statligt stöd på sammanlagt . Den totala investeringskostnaden är 2,5 miljarder, och den årliga beräknade minskningen av växthusgaser är . Det motsvarar av utsläppen från uppvärmning i alla bostäder och lokaler. Det gör mig som miljöpartist oerhört stolt. Klimatklivet leder till att många gröna projekt börjar gro runt om i landet. Laddstolpar sätts upp, gödsel och matavfall blir biogas i nya anläggningar, lustgasen på våra sjukhus tas om hand, för att bara nämna några exempel. Det är märkligt att samtliga borgerliga partier vill stryka bort den satsningen. Även stadsmiljöavtal, vilket återigen är någonting som drivit länge, skulle försvinna med en borgerlig budget. Även dessa avtal – som ju handlar om att främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för mer kollektivtrafik och mer byggande – har lett till att många kommuner kunnat lägga in en högre växel för att minska trafikens utsläpp. I planeras för en BRT-linje, ett slags buss-spårvagnslinje, genom staden med hjälp av stadsmiljöavtalen. I ska det gamla resecentret byggas om. Bara för att nämna två exempel som jag själv varit och studerat på plats. Men, herr talman, i regeringens verkstad finns inte bara klimatåtgärder. Här finns också flera andra viktiga miljösatsningar. Om vi till exempel ska uppnå de mål för skydd av värdefull natur som antagit är regeringens ökning av anslagen absolut nödvändig. föreslår regeringen att över 1,3 miljarder används till ersättning till markägare för att skydda våra sista gammelskogar och andra värdefulla naturområden. bedömer att antalet naturreservat som beslutas kommer att dubbleras, från drygt 130 till runt 300 naturreservat , till följd av regeringens dubblering av medel till skydd av värdefull natur. Det här är satsning som stöds av en stor majoritet av svenska folket. Åtta av tio svenskar instämmer helt i att det är viktigt att skydda natur, enligt en undersökning som presenterade . Det innebär också att fler markägare får den ersättning som de har väntat på under den moderatledda regeringen. Allmän miljö- och naturvård Men även detta anslag vill de borgerliga partierna minska kraftigt. och är värst i den ligan med sänkningar om 840 respektive 868 miljoner. Jag kan tycka att det är lite märkligt att partier som utåt brukar vara väldigt högljudda om att skogsägarna inte får ersättning för sitt miljöarbete är de som vill skära mest i anslagen. Samma sak vill man göra med regeringens satsning på skötsel av värdefull natur. Förutom att det innebär viktiga naturvårdssatsningar, satsningar på vandringsleder och att på andra sätt göra naturen tillgänglig leder det också till många gröna jobb på landsbygden. Låt mig avsluta med en annan av regeringen prioriterad fråga, kemikalier. Regeringens arbete med en giftfri vardag förtjänar och kommer att få en alldeles egen debatt i kammaren. Jag vill nu bara här trycka på vikten av regeringens satsning på sanering av förorenade områden. Vi måste arbeta både med att förhindra att farliga ämnen kommer ut och med att ta bort farliga ämnen som hamnat i mark och vatten. Regeringen ökning av anslaget till sanering av förorenade områden är viktig för att undvika att de tickande miljöbomberna i våra gamla sågverk, bangårdar, bensinstationer, etcetera, briserar. Avslutningsvis, herr talman, ställer jag mig bakom utskottets förslag. 172 (V): När jag har följt rapporterna om läget för miljön och klimatet slås jag av allvaret i situationen. Det är rapporter som att medeltemperaturen har varit mer än varmare än normalt i . kom en rapport om flyktingsituationen i de afrikanska länderna där man konstaterar att en dryg miljon av de flyktingar som finns i de afrikanska länderna är flyktingar på grund av miljö- och klimatskäl. Inför i publicerade , som konstaterade att världens länders åtaganden inte kommer att räcka för att man ska uppnå målsättningar om minskade utsläpp av växthusgaser. Jag tänker då som lagstiftare i den här församlingen: Kan vi i göra någonting? Det är klart att vi kan göra det. Vi borde göra mer än vad vi gör . Statsbudgeten är antagligen vårt viktigaste verktyg för att uppnå konkreta förändringar i vårt samhälle. Det är därför vi i tycker att det är viktigt att förhandla med regeringen och även stödja antagandet av budgeten för den svenska staten. debatterar vi utgiftsområde 20, där satsningarna på miljö- och klimatområdet finns. Jag roade mig med att jämföra förslaget till statsbudget för utgiftsområde 20 med statsbudgeten , som var den sista som den borgerliga regeringen presenterade. Sedan hade de en till budget som de fick majoritet för, men budgeten var den borgerliga regeringens egen statsbudget. När man jämför dessa två budgetar och tittar just på miljö- och klimatbudgeten ser man att skillnaden är slående. Skillnaden i ambitionsnivå är slående. I den budget som vi i stöder är satsningarna på miljö och klimat högre än i budgeten med stöd av . Allmän miljö- och naturvård Det är intressant att studera de borgerliga partiernas och motioner inför antagandet av statsbudgeten. Jag har tittat särskilt på utgiftsområde 20, och jag skulle vilja säga att vi här har fem nyanser av brunt. Det är fem nyanser av kraftiga nedskärningar på det viktiga miljö- och klimatområdet. Mest vill skära ned, med nästan på området. Sedan har vi Liberalerna, som vill skära ned med . , vill skära ned med . Jag tycker inte att det är seriöst, kära åhörare, att å ena sidan tala om vikten av att höja de svenska klimatmålen, att göra mer, att ta ansvar för våra utsläpp och att ställa om vårt samhälle, å andra sidan göra dessa stora neddragningar på detta viktiga område. Med de här neddragningarna skulle det bli färre laddstationer för elbilar, mindre biogas, mindre utbyggnad av fjärrvärme för sänkta utsläpp, inga cykelbanor, ingen klimatinformation för våra medborgare och så vidare. Dessa satsningar finns nämligen i det som i budgeten kallas för Klimatklivet. Klimatklivet handlar kort och gott om lokala och regionala investeringar för minskade utsläpp. Klimatklivet har varit enormt populärt, och har nästan 600 lokala projekt beviljats. Jag skulle också vilja säga – helt i strid med vad borgerliga debattörer har anfört här – att detta är kostnadseffektiva investeringar. Om man jämför med koldioxidskatten, som vi alla tycker är en viktig skatt, kan vi se att varje krona som man satsar i Klimatklivet är ungefär dubbelt så effektiv. Detta minskar utsläppen dubbelt så mycket som koldioxidskatten gör. Det här är två skilda styrmedel, och vi behöver självklart båda två. I betänkandet anslår vi mer pengar till våra expertmyndigheter på miljöområdet, inte minst . Vi har mer pengar till klimatanpassning, vi gör en särskild satsning på elbussar och vi har mer pengar till marksanering för miljöförstörd mark. Vi har mer pengar till att skydda värdefull natur och till att skapa fler naturreservat. Vi har mer pengar till att se till att sköta om de naturreservat vi har på ett ansvarsfullt sätt. På nästan alla dessa områden har de borgerliga partierna och SD bara en sak att säga: neddragningar. Tack och lov kommer inte deras budgetalternativ att gå igenom, utan det kommer att bli den rödgröna regeringens med stöd av . Jag skulle avslutningsvis bara vilja säga några få ord om den rapport från uppföljnings- och utvärderingsgruppen som finns bifogad som bilaga till betänkandet. Jag har varit ordförande för miljö‑ och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Vi har utvärderat regeringens resultatredovisning av det gångna året; vi har kort och gott tittat på hur regeringen beskriver förhållandet mellan satsade pengar och resultat. Vi konstaterar lite förenklat att redovisningen har blivit bättre, men det finns fortfarande en hel del förbättringspotential. Till vår hjälp med att skriva rapporten, som ett enigt utskott står bakom, har vi haft utvärderare och föredragande . Allmän miljö- och naturvård Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag. 173 (L) replik: Det har blivit ett av favorituttryck att använda ordet ”oseriöst” om andras budgetar. Det kan man göra; det är kanske ett sätt att förminska dem och tankegångarna kring dem. Det är intressant att höra det som nämnde här på slutet om uppföljningsarbetet. När vi talar om uppföljningsarbete handlar det mycket om resultat utifrån satsade pengar. När vi diskuterar budget handlar det i stället bara om att satsa pengar. Jag skulle vilja fråga om han tycker att även grön skatteväxling är oseriöst. Är det oseriöst att göra som vi har gjort i vår budget och ta bort supermiljöbilsbonusen och lägga in den som en ökad skatt på de fordon som släpper ut mest? Det är en del av det som kallas för en oseriös neddragning. Det är klart att 700 miljoner försvinner, men finns styreffekten kvar. Är det oseriöst? Är det oseriöst att vi lägger om reseavdraget? Är det oseriöst att vi i vårt budgetförslag tar bort vissa undantag för subventioner av fossila bränslen? Detta är styrmedel som ligger i skattetabellerna. Det blir lätt så att vi hamnar i utgifterna i stället för i intäkterna. Det viktiga är ändå att vi har styreffekterna, som ju styr åt samma mål, eller hur? 174 (V) replik: Jag tycker att skatteväxling är en god idé. Men då ska vi komma ihåg att det som de borgerliga partierna sysslade med under sina vid makten var att bara göra en sak: Man sänkte skatterna, främst för höginkomsttagare, med . Men man höjde inte skatterna på det som släpptes ut i motsvarande utsträckning. Resultatet blev helt ofinansierade skattesänkningar, ett budgetunderskott , ökande arbetslöshet, ökande orättvisor och så vidare. Rent principiellt, , tycker jag dock att skatteväxling är en god idé. Satsningen på supermiljöbilspremien vill också vi ersätta med ett så kallat bonus–malus-system. Jag tycker att det är bra att vi är överens om det. Men det är inte riktigt ansvarsfullt att , alltså , ta bort de som finns avsatta för det. Det skapar en stor osäkerhet för alla som vill köpa en ny miljöbil, helt enkelt därför att bonus–malus-systemet ännu inte är på plats. Då kan man inte ha utan ett styrsystem, men rent principiellt håller vi med. Reseavdraget behöver verkligen göras om. Jag tycker att Liberalerna är kreativa, för har ni gjort om ett reseavdrag där vi sparar in mer än ! Men jag uppskattar kreativiteten. Vi vill gärna göra något liknande, men det tar lite . Stöd till fossila bränslen ska verkligen fasas ut, så där tycker jag att har helt rätt. När ni gör dessa insatser borde ni få en hel del pengar över. Då borde ni inte behöva göra neddragningar på , som ni gör på detta utgiftsområde. Varför skär ni ned så mycket på miljön, ? 175 (L) replik: Allmän miljö- och naturvård Jag tror inte att vi ska ta den diskussionen igen. Vi diskuterade detta , och vi kan naturligtvis diskutera det senare igen. Liberalerna och övriga allianspartier är tydliga med detta. Det här tycker jag däremot inte är seriöst. Om man nu tycker att grön skatteväxling är en bra idé borde man kunna växla skatt. Vi är inte de som kommer att acceptera att man höjer skatten på arbete och företagande så att man riskerar effekter på tillväxt och sysselsättning. Det är precis av den anledningen Liberalerna har nästan 20 miljarder mindre i skatt på arbete och ett utgiftsutrymme på 27 miljarder mindre. Det beror på att vi vill ha en långsiktig budget som håller så att vi får tillväxt som säkrar framtida satsningar. Det är klart att det går att raljera över att man lägger fram förslag. Men det viktiga med ett skatteförslag är att det håller ihop, att utgifter och inkomster går ihop och är i balans. Vårt budgetförslag håller ihop, så det tycker jag inte att man behöver vara bekymrad över. Kreativt eller inte – en skattehöjning på fordon som har stora utsläpp är ju ingen jättekomplicerad historia att genomföra. Om vi hade jobbat långsiktigt på vårt budgetförslag tror jag att vi hade kunnat genomföra det ganska snabbt. 176 (V) replik: Den relevanta frågan att ställa då, , är väl varför ni inte gjorde någonting ni satt vid makten. Ni sänkte skatter för banker, storföretag och höginkomsttagare, men ni höjde inte skatter för dem som släpper ut. Det är enkelt att komma nu och tala om en grön skatteväxling. Rent principiellt tycker jag att det är en god idé, men man kan inte göra det ena utan att göra det andra. Man måste förstås göra både och. Vi vill till exempel ha en flygskatt. Vi tycker att det är fullt rimligt att det ska kosta mer att släppa ut när man flyger. Vi tycker också att det är fullt rimligt att man har en kilometerskatt på långtradartransporter. Det här är frågor där det hade varit bra att få helhjärtat stöd från ett parti som säger sig vilja omfamna principen att det ska kosta mer att släppa ut. Vi har än så länge inte sett något sådant helhjärtat stöd från Liberalerna, men det kanske kommer. I det här betänkandet talar vi om de riktade åtgärderna för fler naturreservat och för att bygga ut fler laddstolpar, om särskilda satsningar på elbussar, om särskilda insatser till så att det kan göra ett bättre jobb, om mer pengar till biogas, om bättre skötsel av våra naturreservat och sådana saker. Vad gäller alla de satsningarna kan vi tyvärr inte räkna med Liberalernas stöd, utan där är det bara minustecken i den liberala budgetmotionen. Det beklagar jag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 10 Allmänna bidrag till kommuner Allmänna bidrag till kommuner betänkande 2016/17:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2016/17:1 delvis) 177 (M): De svenska kommunerna och landstingen ansvarar för driften och utvecklingen av många uppgifter, bland mycket annat för det vi traditionellt betecknar som välfärden. Det är verksamheter som ligger nära invånarna i deras vardag och som kan ha mycket stor och direkt påverkan på människors liv. Vi har ett kommunalt självstyre som innebär att många av besluten som rör dessa verksamheter fattas lokalt. Det innebär att vi från centralt håll behöver se till att kommuner och landsting har de bästa förutsättningarna för att klara sina uppdrag. Till allra största del finansierar kommunerna sina verksamheter med kommunalskatten, som de själva bestämmer över. Därutöver tillkommer generella respektive riktade statsbidrag. Resterande finansieras via avgifter, försäljning av verksamheter, hyror och liknande. Men där har vi delvis lagt oss i och begränsar, till exempel med beslut om maxtaxor. Kommunerna ställs inför utmaningar. Årskullarna skiljer sig storleksmässigt rätt mycket åt, och in- och utflyttning sker. Det påverkar förskolor och skolor. En åldrande befolkning behöver mer omsorg och sjukvård. I allt detta finns en viss framförhållning – den som föds kommer att dyka upp inom barnomsorgen. Ju äldre man är, desto större är sannolikheten att man behöver hjälp av hemtjänst och sjukvård. Skillnaden är den stora invandring som och framöver i stort ligger i händerna på kommunerna. På har vi än större utmaningar på grund av befolkningsutvecklingen, med en relativt sett mindre del av befolkningen som ska försörja allt fler. Det perspektivet får vi inte tappa bort, särskilt eftersom den utmaningen blir än större om vi inte lyckas med integrationen av de nyanlända. De senaste årens utveckling återspeglas redan i relativt stora kostnadsökningar ute i kommunerna. Visserligen har de kunnat kompenseras av ökade skatteintäkter – tack vare Alliansens politik och även med hjälp av konjunkturen har vi goda skatteintäkter på alla nivåer. Men prognoserna pekar på att utgifterna kommer att öka i högre takt än inkomsterna. Med det i åtanke är det nu vi måste agera. Om inte får kommunerna och landstingen det riktigt tufft redan på kort sikt men framför allt . Det kommer egentligen inte som någon överraskning; det har i princip alla rapporter och långtidsutredningar visat. Därför är regeringens agerande bekymmersamt. Man vältrar över kostnader som staten ansvarar för på kommunerna. Som exempel kunde vi i Dagens Samhälle läsa om hur kommunerna får rycka in med hemtjänst och boendekostnader när säger nej till personlig assistans för att leva upp till regeringens sparkrav. Allmänna bidrag till kommuner Ett annat exempel är att inte betalar ut ersättningarna till kommunerna. Det är ett extra stort problem i , där kommuner som tvingas låna pengar för att lägga ut de ca som inte betalat – och det är alltså bara för . Kommunerna har redan stora investeringsbehov och ökade pensionskostnader, så dessa extra kostnader är verkligen inte något som staten borde undandra sig ansvaret för. Ett tredje och ett fjärde exempel är att regeringen kortsiktigt ändrar villkoren för kommunerna genom sänkt dygnsersättning för ensamkommande barn respektive den så kallade bosättningslagen för att ordna bostäder åt nyanlända. Enligt SKL:s ekonomirapport får bosättningslagen inte bara konsekvenser för kommunerna genom direkta kostnader för investeringar. Det finns även långsiktiga risker med ökad belåning, ökat risktagande och eventuella effekter på kommunernas ekonomiska bistånd. kommer vi säkerligen att få höra om de 10 miljarder som regeringen satsar på kommunerna. Det besynnerliga är dock vad dessa 10 miljarder ska räcka till. För det första ska man vara medveten om att de 10 miljarderna i stort täcker de senaste årens urholkning av statsbidragen, som ju inte räknas upp med automatik. Det är endast 3 miljarder som går in i utjämningssystemet. Övriga 7 miljarder går till att täcka kostnader för flyktingsituationen. Men regeringen förväntar sig att pengarna även ska användas till att utveckla välfärden utifrån lokala behov. Man nämner därutöver att fler ska anställas och stärka vården, skolan och omsorgen. De höjda arbetsgivaravgifterna ska kompenseras. De ökande sjukkostnaderna och LSS-kostnaderna ska finansieras. Pengarna ska dessutom användas till att förbättra arbetsmiljön. Ja, det kan ju vem som helst förstå att det inte blir särskilt stora effekter när pengarna ska räcka till det mesta i 290 kommuner och 20 regioner respektive landsting. Vi moderater vill satsa mer på kommunerna och på välfärden än vad regeringen gör. –2020 satsar vi dryga 60 miljarder på kommunerna och på välfärden medan regeringens satsningar uppgår till ca 40 miljarder. Vi satsar generellt på kommunerna men alldeles särskilt på skolan. Det handlar bland annat om mer undervisningstid, utökad lovskola och obligatorisk läxhjälp. Att satsa på skolan är viktigt för att på lång sikt säkerställa att våra unga kommer att vara attraktiva på arbetsmarknaden. Vi tror stenhårt på arbetslinjen, och samtliga våra reformförslag fokuserar på hur jobben ska bli fler. Det bidrar till bättre möjligheter för kommunerna att stå på egna ben. Vi moderater har en plan för som långsiktigt tryggar den svenska välfärden. Den hoppas vi att vi tillsammans med våra allianskompisar kan genomföra . 178 (S) replik: Jag har en bakgrund i kommunpolitiken. Det var innan jag blev riksdagsledamot. befann sig i samma del av landet, också som kommunalråd och kommunpolitiker. Allmänna bidrag till kommuner Vi har ungefär samma bild och samma erfarenhet av vad det innebär att sitta i budgetberedningar och vända och vrida på skatteintäkterna för att få budgeten att gå ihop och kunna genomföra de politiska ambitioner man har och de satsningar man vill göra. När och nu går upp och talar om det förträffliga i budgetalternativ är det lite märkligt att man väljer att bara räkna på ökade utgifter, men inte på besparingar och nedskärningar. Faktum är nämligen att i sitt alternativ till den budget regeringen har lagt på bordet föreslår nedskärningar på , varav 4 miljarder är direkt riktade mot kommuner och landsting. Man skär ned på folkhälsa och psykiatri, minskar antalet anställda i äldreomsorgen, försämrar arbetsmiljön i välfärden och vill stoppa resurser till kommuner som bygger bostäder för alla de unga som behöver flytta hemifrån. Jag tror inte att det finns särskilt många kommunalråd runt om i vårt land som håller med om att nedskärningar på flera miljarder skulle stärka deras möjligheter att upprätthålla en god välfärd och en god skola.