prot · H30982 · 2016-03-17 00:00:00 — Det är så vi måste följa upp. Övning med amerikanskt robotsystem på svensk mark 113 HANS (M): Precis som har sagts är övning, samverkan och samarbete med andra länder en del av svensk försvars‑, utrikes- och säkerhetspolitik. Därför har jag en fråga till utrikesminister som handlar om det faktum att befälhavare för arméstyrkorna i , , för sedan uttryckte en tanke om att man skulle kunna öva med Patriot-systemet på svensk mark. Jag ställde en fråga till försvarsminister om hur regeringen ställer sig till det. I sitt svar till mig konstaterade han att någon formell begäran inte har inkommit, så det finns inget att hantera. Det är lite som i Jeopardy, där formulerade svaret och de tävlande ställde frågan – alltså lite som man frågar får man svar. Därför är min grundläggande fråga till utrikesministern: syn har hon på tanken att man skulle kunna öva med Patriot-system i ? 114 Utrikesminister (S): Jag har inget annat svar än det som redan har fått från försvarsministern. Man får i så fall se vad det skulle innebära. Vad skulle det innebära i form av åtaganden från vår sida? Vad skulle det ge när det gäller vår försvarspolitiska utveckling och säkerhetsmässigt? Jag kan inte svara på detta i detalj, för det är först när vi har sett vad det till fullo skulle innebära för oss som vi kan ta ställning. 115 HANS (M): I grunden handlar det om huruvida man är mer positivt lagd eller mer negativt lagd. För egen del tycker jag att man ska vara positivt lagd eftersom vi bygger säkerhet med andra länder genom övning, träning, samverkan och samarbete. Det hade varit önskvärt att regeringen sände signalen att det skulle vara intressant att titta på möjligheten att tillsammans med öva med att stationera Patriot-system i . ges tillfälle för utrikesministern att sända denna signal. 116 Utrikesminister (S): Om frågan är om vi är positiva eller negativa kommer vi alltid att svara att vi är positiva. Vi är positiva till att diskutera och till att granska ett sådant här förslag och se vad det skulle innebära innan vi definitivt tar ställning till det. Men som vet är vi positiva till samarbete. Utgångspunkten för hela vår försvars- och säkerhetspolitik är att vi samarbetar brett med många olika partner. Inte minst är det transatlantiska samarbetet mycket omfattande, och vi har förstärkt det. Därför är vi alltid öppna för att titta på nya förslag. Statlig och regional samverkan inom filmpolitiken 117 (S): ska vi prata film , så min fråga går till kulturminister . överlämnade regeringen propositionen Mer film till fler till . Inriktningen på arbetet med att ta fram den nya filmpolitiken har varit tydlig. Jag har tappat räkningen på hur jag har hört kulturministern säga att det ska bli mer pengar till svensk film och att fler ska få inflytande. Den föreslagna visionen i propositionen lyder: ”Svensk film ska ha hög kvalitet och uppvisa sådan bredd och mångfald av berättelser att den angår alla. Svensk film ska vara ett självklart och tillgängligt val för publiken i hela landet och attraktiv internationellt.” I visionen läser jag in geografisk spridning som en prioritet. Om svensk film ska ha en sådan bredd och mångfald av berättelser att den angår alla ingår det att visa bilder och miljöer som alla kan känna igen sig i. Då behöver man sprida produktionen i hela landet. Ska svensk film vara ett självklart och tillgängligt val för publiken måste den också visas i hela landet. Hur kommer den nya filmpolitiken ge bättre geografisk spridning av produktion och visning? 118 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar snabbpratande . Svensk film behöver bättre förutsättningar. En av de parter som var med i avtalet men som hoppade av var regionerna. I regioner görs det mycket film. De är centrala aktörer, så det vi verkligen lyfter fram i propositionen och har betonat i alla våra möten med regionerna under det senaste ett och ett halvt året är vikten av att vi samverkar. ska vi sätta formerna för denna samverkan. Vi har redan haft kontinuerliga möten, och vi vet att för att regionerna ska våga gå in med ytterligare finansiering och våga satsa på att producera svensk film vill de veta vilka övriga förutsättningar de har. Tillsammans med den bottenplatta som regeringen nu lägger för svensk film, där vi tar hela ansvaret, och med de ytterligare finansiärerna kommer regionerna att ha än bättre förutsättningar och stöd i sitt viktiga arbete. 119 (S): Tack för svaret, kulturministern! Kulturministern skrev i sin debattartikel på att filmregionerna spelar en central roll, alltså i princip samma sak som vi fick höra i svaret alldeles . Jag är intresserad mer konkret av samverkan mellan den statliga och den regionala nivån. Hur tänker kulturministern att den samverkan kan komma att se ut? 120 Kultur- och demokratiminister (MP): Först och främst ska vi samverka och tala om vilka planer vi har. Just nu har vi inte haft sådana diskussioner över huvud taget. Jag och mina medarbetare behöver sätta oss med regionerna och prata för att få veta hur deras planer ser ut. Det handlar om tre‑, fem- och tioåriga planer. Vi ska sitta tillsammans och diskutera det. Vi behöver också säkerställa tillsammans, och det ligger också i regionernas intresse, att det finns biografer som fungerar på landsbygden. Därför gör vi en extra satsning på landsbygdsbiografer, både för att stärka befintliga och för att starta nya. Alla människor i vårt land ska ha tillgång till film. Väntetiderna i hälso- och sjukvården 121 (M): Min fråga går till statsrådet . Det är oacceptabelt att människor runt om i upplever att det är svårt att komma i kontakt med hälso- och sjukvården. Det finns stora skillnader mellan våra landsting. Vissa landsting klarar inte kraven i den nationella vårdgarantin. Väntetiden i vården skiljer sig som sagt åt. fick av patienterna i moderatstyrda behandling i specialiserad vård inom vårdgarantins , till skillnad från där av patienterna fick det. Vilka är dina konkreta förslag för att skapa mer sammanhållna vårdkedjor eller för att fortsätta korta väntetiderna och köerna? Det är ett arbete som Alliansen påbörjade och arbetade med. Och vad ska du göra konkret för att göra detta nu när har tappat placeringar när det gäller väntetider i ? 122 Statsrådet (S): Jag tror att det är på sin plats att börja med att påpeka att det här har varit ett arbete från nationell nivå . Vårdgarantin infördes under en socialdemokratisk regering. Det som vi nu gör är att på ett annat sätt än vid makten försöka angripa det som är grundproblemen bakom att köerna växer inom hälso- och sjukvården. Det handlar framför allt om kompetensförsörjningen. Det är just när det råder brist på specialistsjuksköterskor, specialistläkare och andra yrkeskategorier som vi får ett minskat antal vårdplatser men också längre köer generellt. Därför måste detta problem angripas. Jag har tidigare refererat till att vi satsar en professionsmiljard som ska gå just till insatser för kompetensförsörjningen. Vi för samtal med aktörer inom hälso- och sjukvårdsområdet. Till detta ska naturligtvis läggas till exempel cancersatsningen som kraftigt kommer att minska väntetiderna inom cancervården. 123 (M): Som jag sluddrade fram i slutet av min fråga har tappat i rankningen i när det gäller väntetider. Om hade fokuserat på vårdköerna och väntetider i hälso- och sjukvården hade vi hamnat i internationell toppklass när det gäller detta. Det är helt orimligt att en sjuk kvinna i får vänta nära så på sin behandling än en lungcancersjuk man i . Återigen: Vad gör ni systematiskt för att korta vårdköerna? 124 Statsrådet (S): Det är naturligtvis oacceptabelt att det finns vårdköer över huvud taget och att det finns de här skillnaderna över landet. Jag försökte i mitt tidigare inlägg beskriva vad vi gör konkret för att öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården. anför att tidigare regering jobbade med frågan, och det var framför allt i och med den så kallade kömiljarden. Men den övergavs faktiskt när Alliansen kom i opposition. Då fanns den inte med i den första budgeten över huvud taget, utan man hade en så kallad tillgänglighets- och samordningsmiljard i stället. Särskilt stöd till elever 125 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Jag är bekymrad över att många elever inte får det stöd som de behöver för att utvecklas och klara kunskapsmålen. Det är över 14 000 elever som inte når upp till de ställda kraven så att de själva kan ta sig vidare efter . Det är ett stort misslyckande för alla oss som på något vis är ansvariga för . Det är inte eleverna som misslyckas, utan det är vi, för vi har inte klarat av att ha de strukturer som behövs för det stöd som de skulle få. I är man mycket duktigare på att sätta in stöd. Man sätter in det mycket tidigare än vad vi gör. I är särskilt stöd vanligast i de högre årskurserna, till och med i årskurs 9, medan det ofta sätts in i de lägre årskurserna i . Där är ansvaret för särskilt stöd någonting som är allas, och därför blir det också mycket bättre. Vad gör regeringen för att säkerställa att alla elever faktiskt får det stöd de har behov av? 126 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Det är precis så att i svensk skola ger vi mest dokumenterat särskilt stöd i nionde klass. För många elever är det alldeles . Små problem för eleven riskerar att växa till stora problem för både eleven och skolan när man inte får det stöd man behöver . I de bästa skolsystemen i världen har man en tonvikt på stödet tidigt, och det satsar vi på . Vi har sett till att stärka förskolan genom riktlinjer för barngruppernas storlek och genom att lägga pengar på att satsa på mindre barngrupper. Vi stärker de tidiga åren genom investeringar i fler anställda. 4 000 medarbetare anställs med statliga pengar i de tidiga åren för att man ska ha mer tid för eleverna. Vi inför en läsa-skriva-räkna-garanti för de tidiga åren från nästa års hösttermin, och vi investerar i att det ska finnas bättre tillgång till speciallärare och specialpedagoger både genom bättre förutsättningar att vidareutbilda sig till det och genom investeringar till huvudmännen för att de ska kunna anställa speciallärare och specialpedagoger. 127 (S): Jag börjar med att tacka för svaret. kom med en rapport om invandringens betydelse för skolresultaten. Den visar att genomsnittsåldern för barn som kommer till har blivit högre, vilket minskar elevernas tid för att komma in i den svenska skolan och klara gymnasiebehörigheten. Stora insatser behövs för att verkligen ge alla barn möjlighet att nå målen som vi har satt för den svenska skolan. Det kommer att kräva resurser, och jag vill därför avslutningsvis fråga statsrådet hur han ser på de utmaningar som redovisas. 128 Utbildningsminister (MP): Ja, det kräver investeringar i skolan, och det här hänger ihop. Det är klart att när vi ska möta många elever med skiftande utbildningsbakgrund ska vi inte också behöva jobba med läsningen och räkningen för en elev i åttonde klass som vi faktiskt har mött ända . Då ska vi ha det på plats. Det vi gör för nyanlända handlar om att förbättra kartläggningen så att man får en rimlig årskursplacering och har mer tid. Vi gör stora investeringar i bättre möjligheter till skola på lov och läxhjälp och även till andra möjligheter vid sidan av schemat. Den som kommer sent behöver såklart mer tid än andra. Ridsporten som en del av friskvårdsstödet 129 (M): Min fråga går till folkhälsoministern. Ridning har väldokumenterat goda effekter för folkhälsan, som i sig är ett allt större problem i samhället. Trots att ridsporten är en av största idrotter är den fortfarande styvmoderligt behandlad av politiken. Ridsporten har mer än en halv miljon utövare. Flest av dem är kvinnor, till skillnad från andra, mer mansdominerade sporter. Hästen i sig bidrar dessutom till öppna landskap och många viktiga arbetstillfällen. Under en tidigare debatt här i kammaren har folkhälsoministern lovat att ridningen ska ingå i personalförmånen för friskvårdsavdraget. Min fråga till statsrådet är därför: När ska ridsporten inkluderas i friskvårdsavdraget? 130 Statsrådet (S): Jag stämmer naturligtvis in i lovsång till ridsporten, som har många positiva fördelar. Under den debatt som refererar till sa jag visserligen att detta behöver inkluderas i friskvårdsstödet, men jag sa också att vi behöver göra detta i ett större sammanhang. Friskvårdsstödet som det ser ut är ett lapptäcke av olika åtgärder, och vi behöver göra en genomgripande analys. Det är naturligtvis ett stort arbete som måste till för detta, och jag kan tyvärr inte ge någon exakt tidsplan. Men det är en angelägen fråga. 131 (M): Precis som statsrådet säger är det ett lapptäcke av olika sporter, och det här är komplicerat. Desto viktigare är det att vi kommer igång med den utredning som statsrådet har lovat ska komma. Har statsrådet för avsikt att tillsätta en sådan utredning under den här mandatperioden, vilket han har lovat? 132 Statsrådet (S): Formerna för detta diskuteras inom . Det är viktigt att påpeka att en sådan utredning inte skulle ligga primärt under mitt ansvarsområde utan under , eftersom det är en skattefråga. Men jag tycker precis som att det är en mycket angelägen fråga. 133 (M): Jag har en fråga till . Lärare behöver få mer tid för att vara just lärare, inte vaktmästare, administratörer eller rastvakter. Och våra elever behöver mer tid med sina lärare, för att lättare kunna uppnå sina mål, inte minst i matematiken. har , tillsammans med de båda lärarfacken, föreslagit en satsning för att få till stånd bland annat lärarassistenter. Jag vet att ministern och regeringen tittar på de frågorna. Vi är överens om centralt rättade nationella prov bland annat. Min fråga till är: Har du några konkreta besked att ge när det gäller lärarassistenter? Är ni positiva till det? 134 Utbildningsminister (MP): Ja, det är vi. Det är en av anledningarna till den investering som vi gör för att man ska kunna anställa fler inom de tidiga åren. Vi har säkerställt att man ska kunna hitta vad som behövs lokalt för att lärarna ska få mer tid just där. Det kan handla om lärare, om man hittar det och har möjligheter till det. Men på andra ställen kan det handla om just lärarassistenter. Vi är positiva till lärarassistenter. Det är ett bra förslag. Det är bra att det arbetas vidare med det. Jag är jätteglad att jag får den här frågan. När vi tog över hade nästan 10 000 medarbetare skurits bort från svensk skola . Det är klart att fler arbetsuppgifter landar på läraren när det blir stora nedskärningar i skolan. Och blir det svårt för läraren att hinna med sitt egentliga jobb. Jag är jätteglad att vi nu har vänt den utvecklingen, lämnat det bakom oss, och i stället tävlar om vem som kan investera mest i skolan. Det ska vara en bra skola, som gör livet bättre för våra lärare och elever. 135 (M): Tack för beskedet, ! Det är såklart bra att även regeringen är positiv till lärarassistenter. Jag hoppas att det levereras så att vi snart får se lärarassistenter och andra personer som kan avlasta lärarna i våra klassrum. Sanktioner mot och för att hjälpa romer 136 (C): Vi får slita lite på ministrarna . Min fråga går inte till statsrådet , vilket jag trodde, utan till utbildningsministern. Utsatta EU-medborgare, främst romer, har det mycket svårt i . EU och gör betydande insatser med stora resurser och i dialog med berörda länder. Men pressen behöver öka, främst på och . När länderna gör för lite, när det finns allvarliga underlåtelser och när det handlar om strukturell diskriminering av minoritetsgrupper finns det ett behov av sanktionsmöjligheter mot länderna. Är regeringen beredd att arbeta för sådana sanktionsmöjligheter, som en sista åtgärd när och om dialogen inte räcker? 137 Utbildningsminister (MP): Jag instämmer såklart i problembeskrivningen. Vi måste säkerställa att människor har möjlighet att bygga sig ett liv i sina länder. Den antiziganism som vi ser i stora delar av , och som vi absolut inte är befriade från i , har begränsat människor på ett fruktansvärt sätt och fortsätter att göra det än . EU är ett av verktygen vi har för att jobba mot det. Vi ser gärna att man stärker EU:s verktyg för att kunna jobba mot det. Det är någonting som den arbetar med på olika sätt. Vi nöjer oss dock inte med det. Vi tror inte att det räcker att bara ropa på EU. Vi går in i bilaterala avtal med både och . har för regeringens räkning förhandlat fram just de avtalen så att vi själva ska kunna sitta ned med länderna för att se vad vi kan göra för att förbättra situationen för människor i deras länder. Det handlar om människor som annars tvingas hamna i en situation då de behöver tigga för sitt uppehälle. 138 (C): Jag är intresserad av just sanktioner som en sista möjlig åtgärd, om dialogen med länderna inte räcker. Vi är överens om att vi ska göra allt vi kan för att förbättra i länderna, genom resurser och genom att trycka på. Jag tror också att det behövs lite ändringar i för samarbetsprojekt. Kommunerna kan stötta, kommun till kommun. Då kan det behövas ändringar i regelverken, som jag hoppas att regeringen jobbar för. 139 Utbildningsminister (MP): Kommunalt samarbete är viktigt. Det har visat sig vara viktigt i olika sammanhang och kommer säkert att vara viktigt också när det gäller det här. Många av de avtal vi tar fram handlar just om informations- och erfarenhetsutbyte, till exempel om hur man bygger upp fungerande förskola och skola. Då måste vi ha kommuner som är aktiva i det. Att ändra EU:s grundläggande regelverk står, som vet, inte på dagordningen just . Vi står inte inför en författningsförändring. Om vi skulle göra det skulle regeringen såklart återkomma med våra besked inför konkreta förändringar i författningen. Men det är klart att vi ska arbeta både med EU och bilateralt med länderna. 140 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Tack för det! Med detta är dagens frågestund avslutad. Jag vill tacka statsråden och de ledamöter som har deltagit i frågestunden. § 7 (forts. från § 5) Civila samhället (forts. KrU6) 141 (S): Jag vill påminna kammaren om att vi ska debattera om det civila samhället. Det var vi träffades. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla reservationer. Jag kommer att beröra den del i betänkandet som handlar om idrotten och dess föreningsliv. Min partikamrat kommer att beröra de andra delarna . Jag är stolt över att vara socialdemokrat och en del av regeringen. Vi har äntligen höjt anslaget till idrottsrörelsen. Det har vi gjort , med en ökning på 197 miljoner. Det kommer troligtvis att komma mer pengar lite längre fram också. Även Svenskt Friluftsliv har fått en dubblering av anslaget för sin verksamhet. Den dåvarande kultur- och idrottsministern i den borgerliga regeringen uttryckte det i några av sina anföranden som att den stora idrottspolitiska satsningen var jobbskatteavdraget. Kristdemokratiska ledamöter sa att en enorm utveckling av idrottsrörelsen var att man kunde använda sig av någonting som hette fritidspeng. Det var egentligen de två frågorna som berördes på det idrottspolitiska planet under den förra regeringen. Därför är jag ännu stoltare över att den här regeringen så tydligt pekar med hela handen och visar att idrottsrörelsen behöver ökade anslag och att idrottsrörelsen har betydelse för utvecklandet av den svenska modellen. finns det ca 20 000 ideella föreningar över hela landet, och antalet medlemmar är på över 3,2 miljoner. Av dem har ca 849 000 någon form av ledarskap i föreningsrörelsen. Här kan vi verkligen snacka om folkrörelse. Jag tycker att det hellre ska heta folkrörelsen än det civila samhället. Om idrottsrörelsen får förutsättningar att bedriva sin verksamhet och ytterligare medel kommer det att stärka vårt land så att det håller ihop. Det är en styrka och en möjlighet. Vi vill gärna se våra stjärnor lyckas på de stora mästerskapen, oavsett idrott. Men någonstans börjar färden mot guld och berömmelse. Det är i kontakten med idrottsrörelsen, olika föreningar eller kanske på gympalektionen eller när man går och ser en match eller ser eller på tv, som jag ofta brukar göra i den här åldern. I mina yngre dagar hade jag förutsättningarna och möjligheten att vara med i många idrottsrörelser och att prova på olika sporter. Tyvärr ser vi att alltför många barn och unga inte rör på sig tillräckligt mycket . Vi kan spekulera i vad det kan bero på. Jag tror att datorn har en viss betydelse i sammanhanget. Då gäller det att skapa förutsättningar för barn och ungdomar att kunna vara med i idrottsrörelsen och utöva någon form av aktivitet. Därför går en del av de pengar vi satsar till att öka just den möjligheten, också för att vi ska bekämpa den ohälsa som har ökat i vårt samhälle. Det är som sagt intressant och bra att har anammat detta. I sina riktlinjer till de olika specialförbunden pekar de nu på vikten av rekrytering till föreningslivet. Men föreningslivet är också oerhört duktigt på att välkomna våra nya svenska medborgare. Om den övriga delen av det svenska samhället hade varit lika lyckosamt i sitt integrationsarbete som idrottsrörelsen har varit hade samhället sett annorlunda ut än , och vi hade haft en ökad integration och en ökad delaktighet. De pengar som tillförs är avsedda för att man ska jobba på det området. Den här regeringen menar på allvar att man ska lyfta upp idrottspolitiken och synliggöra alla idrottsrörelsens positiva verksamheter. Idrottsrörelsen är unik och ska behandlas med stor respekt. Någonstans vid horisonten finns en diskussion om att likställa föreningar med företag. Jag vill här och vara tydlig med att jag och mitt parti in i det sista kommer att strida för att bibehålla idrottsrörelsen som en särart i vårt samhälle och värna och utveckla dess betydelse, för att sedan utveckla den svenska modellen. Men vi har utmaningar framöver. Det är det inte tu tal om. Fler måste röra på sig. Det gäller inte bara barn och unga utan också äldre och medelålders. Vi vill ha ett livslångt idrottande. Vi vill ha ökad mångfald i idrotten. Vi vill ha fler ledare som kan utbilda sig i de studieorganisationer som finns, exempelvis . Vi vill bekämpa läktarvåldet. Det ska vara tryggt att se en fotbollsmatch, en ishockeymatch eller vad det än må vara. Här måste vi ta krafttag. Vi vill också jobba för att stärka jämställdheten inom idrottsrörelsen. Vi vill ha fler tjejer som idrottar. Vi vet att tjejer med utomnordisk bakgrund har svårt att komma in i föreningslivet. Här har vi ett stort uppdrag framför oss. Det saknas inte uppgifter, mina vänner! tar vi tag och fortsätter den utveckling som den socialdemokratisk-miljöpartistiska regeringen har inlett! 142 (MP): Jag är övertygad om att vi alla – både vi här i kammaren och de på åhörarläktaren – har lång erfarenhet från någon eller några av landets alla föreningar. Vi har i ett fantastiskt föreningsliv som engagerar oerhört många. Vi är med som deltagare, och några av oss kanske också som ledare. Det har gjorts en del internationella jämförelser, bland annat om engagemang i idrottsrörelsen. Där sticker ut. Inte i något annat land i läggs det ned så mycket ideellt arbete inom idrottsrörelsen. Det är något vi verkligen kan vara stolta över. Det har också talats om det ekonomiska värdet av detta ideella arbete. Det lyfts fram stora belopp, men trots det är det totala värdet undervärderat. När man räknar på det i ekonomiska termer värderar man det ideella arbetet som om det hade handlat om lönearbete, men värdet är mycket större än så. Monetära sammanhang kan inte riktigt fånga värdet av den sociala gemenskapen, en förbättrad folkhälsa eller en demokratisk fostran. Hela det värdet tillkommer ju. Att vi väljer att engagera oss i föreningar för att odla vårt eget intresse – oavsett om det handlar om att spela fotboll, att spela schack eller att plocka svamp – är kanske inte så konstigt. Men det som är riktigt fantastiskt är att så många föreningar väljer att ha ett samhällsengagemang långt utanför det som är de egentliga kärnverksamheterna.