prot · H309102 · 2016-05-10 00:00:00 — Syftet med utredningen är att utarbeta ett förslag till system som ser till att alla elever får det stöd eller särskilda stöd de behöver för att få förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i och sameskolan samt i årskurs 4 i specialskolan. Utredaren ska bland annat analysera vilka behov av kompetensutveckling som finns hos huvudmän, rektorer och lärare. Sammantaget anser jag att de insatser som regeringen genomför – tidiga insatser, stärkt attraktivitet för läraryrket, ökad likvärdighet och, i vissa fall, utökad undervisningstid – tillsammans kommer att ge alla elever bättre förutsättningar för att få en bra start i livet. 96 (M): Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. har, trots höga politiska ambitioner, höga politiska mål och enorma resurser nedlagda på utbildning, haft sjunkande resultat , ända . Det är inte en positiv utveckling för som land. Det är inte en positiv utveckling för betyget för svensk politik. Och det är definitivt inte – detta är kanske det absolut viktigaste – en positiv utveckling när det gäller att skapa och möjliggöra livschanser för människor. Det finns ingenting som är så kraftfullt av det vi gör i den här kammaren, ingenting som gör så stor skillnad för människors liv, som att leverera en bra utbildning till alla barn i det här landet, en utbildning där man får en chans att forma sitt eget liv, sin egen framtid och sina egna möjligheter baserat på sina egna kompetenser och sina egna intressen, oavsett varifrån man kommer och vad man har i bagaget. De låga resultaten i svensk skola verkade efter som kom ändå ha tagit väldigt många svenskar på sängen trots att vi haft sjunkande resultat och åtminstone under alliansregeringen hade en krismedvetenhet inom utbildningspolitiken. Vi hade insikten om behovet av stora förändringar. Det var något som också genomfördes, och vi fick kritik för att vi gjorde för mycket. Trots det verkade många bli tagna på sängen av att dålig politik och dålig skola inte levererar goda resultat. vet vi att svenska elever får avsevärt mycket mindre undervisningstid än elever i andra jämförbara länder. Det är en utmaning. Vi kan inte göra mindre än vad andra gör och ändå förvänta oss att vi ska få lika bra eller kanske till och med helst ännu bättre skolresultat. Vad som är ännu värre än vad det sveket betyder på en aggregerad nivå för alla elever som inte får chansen att nå så långt som de önskar är det svek det betyder för de elever som är i absolut störst behov av stöd. Det är de elever som tidigt börjar halka efter i skolan för att de inte får de insatser de behöver. Det är de insatser som vi vet att om de bara kommer in tidigt kan leverera och göra all den skillnad som behövs. Det är de elever som sviks allra mest i en skola med låg uppföljning och liten undervisningstid. Läsa-skriva-räkna-garantier, bedömningsstöd och tidigare och tydligare insatser är självfallet otroligt viktigt för att möta det. Men det räcker inte enbart inom de nuvarande ramarna. Om förskoleklassen skulle bli en del av skulle det möjliggöra för ännu tidigare och ännu tydligare stöd. De eleverna skulle omfattas av samma lagstiftning och samma rättigheter enligt skollagen som de elever som går i den ordinarie skolan gör. Det skulle vara ett avsevärt mycket kraftfullare stöd till de elever som halkar efter. Det skulle vara en avsevärt mycket bättre möjlighet att stärka kunskapsnivån i än att göra förskoleklassen obligatorisk. Detta är också någonting som har beslutat. Det finns en tydlig majoritet för att fortsätta den utveckling som Alliansen inledde med att utöka undervisningstiden. Ändå väljer regeringen att dra benen efter sig och hellre titta på andra alternativ än att just göra förskoleklassen till en del av . Varför är man så senfärdig? 97 Utbildningsminister (MP): Låt mig först undvika att interpellationsdebatten sprider ett missförstånd som jag ofta hör och som jag tror riskerar att drabba elever hårt. Även i förskoleklassen har du som elev rätt till särskilt stöd. Det är viktigt att det blir tydligt. Det är det som uppföljs av Skolinspektionen och det som huvudmännen ska leverera. Det är viktigt att elever och föräldrar vet att det förhåller sig på det sättet. Elever har rätt till särskilt stöd för sitt arbete även i förskoleklasser. Hur arbetar då regeringen för att möta detta och säkerställa att alla sexåringar får en bra start i en obligatorisk skola där de får börja sin kunskapsresa på ett sådant sätt att de när de lämnar lågstadiet i trean har med sig de grundläggande kunskaperna i läsning, skrivning och räkning så att de sedan kan gå ut nian och ha med sig alla de kunskaper de behöver vidare i livet och för en gymnasiebehörighet? Vi stärker och förtydligar förskoleklassens centrala innehåll. fattar regeringen beslut om nya kapitel i läroplanen med ett kapitel särskilt för förskoleklassen. Det är viktigt inte minst för att kunna följa upp att elever får det särskilda stöd som de har rätt till. Då kan man jämföra mot det centrala innehållet i en läroplan. Det har hitintills varit ganska otydligt vad förskoleklassen ska innehålla. Det nya kapitlet om förskoleklassen förbättrar det avsevärt. Vi vill säkerställa att alla sexåringar går i en obligatorisk skolform. Vi har bett att titta på både alternativet att förskoleklassen blir obligatorisk och alternativet att förskoleklassen blir en del av . Båda alternativen ligger på bordet. föreslår att förskoleklassen ska vara obligatorisk men fortsätta som en egen skolform. Men båda alternativen ligger på bordet. Sedan handlar det såklart om att man måste binda samman arbetet med läsning, skrivning och räkning från förskoleklass till årskurs 3. Utifrån det utarbetas läsa-skriva-räkna-garantin. Docent som varit ansvarig för läsförståelsedelen i de svenska PISA-proven tar nu fram ett system för hur detta kan fungera. Han tittar särskilt på förskoleklassen och utvecklingen där för att det ska vara starten mot de mål som eleverna ska nå i tredje klass och också de mål som de ska nå i första klass. när man följer debatten är det lite svårt att se vad skillnaden är mellan Alliansens förslag att avskaffa förskoleklassen och göra den till en ny årskurs 1 och vårt förslag. Men när jag skrapar på det brukar jag hitta att den största skillnaden är huruvida förskollärare ska vara behöriga att undervisa sexåringar eller inte. Min och regeringens uppfattning är att förskollärare är akademiskt skolade experter för att jobba med småbarnslärande. Vi har lite svårt att se att vi i lärarbristens tid plötsligt skulle göra dem icke behöriga att jobba med sexåringar. Vi tycker att det är bra när man jobbar med sexåringar att förskolans och pedagogik möts på det sätt som sker i förskoleklassen . Däremot är det självklart att om man ska stärka kunskaperna för läsning, skrivning och räkning behöver de lärare som jobbar från förskoleklassen till årskurs 3 kompetensutveckling för att kunna göra det. Den kompetensutvecklingen kommer såklart att vara olika beroende på vilken grundutbildning de har. En förskollärare har viss grundutbildning och behöver därför komplettera med vissa saker. En grundskollärare har annan grundutbildning och behöver komplettera med andra saker. Det kan dessutom skilja sig utifrån när de fick sin utbildning vad lärarutbildningen faktiskt innehöll. Vi kommer att lägga fram förslag om just den typen av kompetensutveckling för att en läsa-skriva-räkna-garanti ska kunna bli verklig från förskoleklassen till årskurs 3. När samtliga dessa förslag finns på bordet är vi fullt beredda att träffa oppositionen för att se hur vi kan lägga fram ett gemensamt förslag. 98 (M): Tack för det, statsrådet. En utvecklad och utökad grundskola är inte bara viktig för att vi behöver mer undervisningstid för att vi ska klara av att nå långt. Det är också av yttersta vikt för att se till att de elever som behöver ett tidigt stöd får ett tidigt stöd. Det handlar om att de ska hinna lära sig läsa, att de ska kunna lära sig skriva och att de ska knäcka koden och lära sig språket i matematiken. Det behöver de för att få möjligheten att tillgodogöra sig all den fantastiska kunskap som finns i svensk skola. Det är den kunskap som svenska lärare besitter men som de inte riktigt fullt ut får chansen att vidareförmedla till sina elever . Det finns en god möjlighet att ge starkt och bra stöd redan i förskoleklassen . Men det är inte ett lika starkt stöd som elever kan få och framför allt kräva i . Skulle vi dessutom göra förskoleklassen till en del av rakt av och göra den till årskurs 1, årskurs 0 eller vad vi nu vill kalla det skulle man kunna få en garanterad bättre fungerande sammanhållning genom hela den delen av skollivet. Det blir inte längre en överlämning från förskolan till , utan det blir en del av samma resa. Där är det också av yttersta vikt att pedagogerna från förskoleklassen får en möjlighet att följa med. Det arbete som sker inom förskoleklassen är enormt framgångsrikt och gör en otroligt stor skillnad för hur långt elever klarar av att nå kunskapsmässigt. Vi kan se på människors skolresultat mer eller mindre vilken förskola de har gått på och vilken skillnad det gör för deras möjligheter att komma långt i sina studier och i sina resultat i skolan. Det gäller inte minst när det gäller att över huvud taget klara och ta sig vidare på gymnasiet. Skulle vi kunna se till att förskolepedagogerna fick en möjlighet att vidareutbilda sig och vara en del av den skulle de kunna följa med längre upp i åldrarna. De behöver inte begränsas till att utbilda sexåringar, som hänvisar till. De skulle kunna följa med högre upp i åldrarna och göra en avsevärt mycket större insats. gör mindre på undervisningsområdet när vi talar om ren undervisningstid än vad andra länder gör. Vi förväntar oss ändå bättre resultat. Vi betalar till och med mer och bättre än vad andra länder gör för sin utbildning, men vi får ut mindre output när det gäller både undervisningstimmar och resultat. Vi kan inte fortsätta i samma hjulspår och förvänta oss att vi ska bibehålla vår position som vi kastar eleverna framför bussen och offrar dem för resultaten när de får vänta. Under alliansåren utökade vi bland annat matematikundervisningen, stärkte lärarkompetensutvecklingen och gjorde om lärarutbildningen för att möjliggöra allt detta. Vi bibehöll dessutom lärartätheten och ökade ständigt anslagen till svensk skola trots att vi genomled en finanskris. Det är någonting som jag tycker att varje regering oavsett färg borde vara stolt över. Lägg därtill att varje svensk lärare fick mer eller mindre en hel månadslön extra i plånboken tack vare jobbskatteavdraget – någonting som kraftigt ökar attraktiviteten i att arbeta i skolan. Det är någonting vi borde vara glada för. Alliansregeringen hade ett färdigt förslag som lades fram för om att göra tioårig. Det var finansierat och klart, det fanns i budgeten, det beslutades om det och det drogs sedan tillbaka av den nuvarande regeringen. Varför är man så senfärdig? Varför vågar man inte fortsätta framåt på den bana som Alliansen påbörjade eftersom man uppenbarligen inte vill backa från den? 99 Utbildningsminister (MP): Jag får erkänna att jag inte riktigt förstår logik. talar med ett hyllande språkbruk om hur bra förskola vi har i . När förskolepedagogiken verkligen får tid och när den når fram till eleverna kan vi se effekterna till och med i PISA-proven, som eleverna gör som 15-åringar, menar du. Men i nästa stund säger du: Därför måste vi trycka bort förskolepedagogiken från sexåringarna. Den logiken går inte ihop. Om vi har en bra förskolepedagogik ska vi utveckla förskoleklassen, som är en brygga mellan förskolans pedagogik och pedagogik. Då håller det inte att säga att förskollärarna ska få välja mellan att ombilda sig till grundskolelärare eller försvinna från förskoleklassen. Jag kan inte heller förstå varför vi, när vi står inför den stora lärarbrist som vi har , ska omyndigförklara en stor grupp lärare – akademiskt skolade experter på små barns lärande – när det gäller att jobba med sexåringar. Jag vill att förskoleklassen, i egen skolform eller som en del av , ska fortsätta att vara ett möte mellan förskolans och pedagogik. Man ska säkerställa att elevernas kunskapsresa – och det gäller alla elever och alla barn, även den procentandel som inte går i förskoleklass – börjar så att de når de mål som finns uppsatta som kunskapskrav i årskurs 3. För att göra det behövs skärpta regler. Därför fattar vi beslut om ett centralt innehåll för förskoleklassen. Det blir ett nytt kapitel i läroplanen. Vi gör det enklare att åberopa rätten till särskilt stöd. Det blir en tydligare jämförelse, och därför är det bra att detta kapitel kommer på plats. Detta fattar vi beslut om . Därför tar vi också fram en läsa-skriva-räkna-garanti från förskoleklassen till årskurs 3, som givetvis kommer att innehålla element om vilken fortbildning lärarna behöver. Men det kan inte bara vara förskollärarna som jobbar med sexåringarna som behöver fortbildning för att vi ska säkerställa att alla elever når kunskapskraven i årskurs 3. Jag tror att det också handlar om att de som är utbildade grundskollärare ska kunna få del av den bästa kompetens som finns i det svenska skolsystemet. Vi ska ha de bästa systemen för att kunna säkerställa att en elev som behöver extra stöd ska få detta stöd på plats. Därför har vi läsa-skriva-räkna-garantin. 100 (M): Tack till statsrådet, och tack till riksdagsförvaltningen för allt detta filmas och bandas så att jag inte behöver återupprepa för statsrådet vad som sas angående förskollärarna! Han kan helt enkelt precis som alla andra kolla på bandet igen och inse att logiken hänger ihop. Jag tror att den typ av ohederlig retorik som statsrådet ägnar sig åt också genomskådas ganska lätt. behöver högre ambitioner i utbildningspolitiken. behöver röra sig snabbare framåt. Vi behöver en modigare regering som vågar leverera och som inte gömmer sig bakom att skicka utredningar . Vi behöver mer matematikundervisning. Vi behöver mer undervisningstid överlag. Vi behöver bättre kompetensutveckling för samtliga lärare. Det är ett område där vi vet att vi brister tydligt kontra många andra länder i vår omgivning. Vi behöver tydligare ansvar i skolan så att vi kan få bättre användning av bättre lärare. Mer undervisningstid är en nyckel till att nå bättre resultat. Vi kan inte göra mindre och förvänta oss lika goda eller till och med bättre resultat än vad andra länder har. Om vi gör förskoleklassen till en del av får vi mer undervisningstid. Vi får tidigare uppföljning, och vi får en möjlighet för förskolepedagogiken att följa med in i där vi kan få den absolut bästa användningen för den. Dessutom råkar det finnas en majoritet i riksdag för att genomföra denna reform. Därför kanske det skulle det vara smidigare för regeringen om den valde att gå den väg som det finns en majoritet för i stället för att slåss mot väderkvarnar – om det nu är så som statsrådet beskriver att han upplever det, att skillnaden mellan alternativen är hårfin. Därmed, herr talman, ska jag avsluta genom att försöka vara lite trevlig och gratulera statsrådet på födelsedagen. Jag hoppas att du har fler och roligare saker som du hinner med att göra än att bara umgås med mig. 101 Utbildningsminister (MP): Det enda som är roligare än att slåss mot väderkvarnar är möjligen att umgås med dem eftersom din liknelse rimligen handlade om att det var du som var väderkvarnen. Jag vet att har fattat beslut i form av ett tillkännagivande. Givetvis ska ett tillkännagivande åtföljas enligt de regler som finns. Avslutningsvis vill jag dock för protokollet säga att jag inte kan förstå vad som är ohederligt i att syna konsekvensen av den moderata förslaget för den enskilde förskolläraren som arbetar, trivs och gör ett fantastiskt bra jobb i förskoleklassen. Konsekvenserna av att säga att de enda som är behöriga att jobba i en framtida obligatorisk skolform för sexåringar är utbildade grundskollärare är att de förskollärare som jobbar där måste välja mellan att ombilda sig till grundskollärare eller att lämna förskoleklassen och sin verksamhet med sexåringar. Jag kan inte förstå varför den signalen behövs till akademiskt utbildade experter på små barns lärande, som gör en stor skillnad i förskoleklassen i samverkan med utbildade grundskollärare. Med detta sagt – tack så jättemycket för gratulationerna! Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:168 Stärkta sanktionsmöjligheter för 2015/16:169 Giftfri vardag med anledning av prop. 2015/16:99 Vårändringsbudget 2015/16:3396 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2015/16:100 ekonomiska vårproposition 2015/16:3397 av m.fl. (SD) 2015/16:3398 av m.fl. (KD) 2015/16:3403 av m.fl. (L) 2015/16:3404 av m.fl. (C) 2015/16:3406 av och (M) med anledning av skr. 2015/16:154 om regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning 2015/16:3405 av (KD) 2015/16:3407 av m.fl. (M) med anledning av skr. 2015/16:164 om it-relaterad brottslighet 2015/16:3409 av m.fl. (M) med anledning av skr. 2015/16:165 om ekonomiska risker för staten i fråga om gruvavfall 2015/16:3402 av m.fl. (V) 2015/16:3408 av m.fl. (KD) KOM(2016) 194 Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett in- och utresesystem som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter och uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser och om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av förordning (EG) nr 767/2008 och förordning (EU) nr 1077/2011 KOM(2016) 196 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller användningen av in- och utresesystemet KOM(2016) 290 Förslag till och rådets förordning ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (revidering av upphävandemekanismen) § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:608 män som försnillar av (M) till justitie- och migrationsminister (S) av (C) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:610 Utökad matematikundervisning av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:611 Kvinnor i chefspositioner av (M) till finansminister (S) 2015/16:612 Transparent och öppen redovisning i vårpropositionen 2016 av (M) till finansminister (S) 2015/16:613 Utökad undervisningstid i den svenska skolan av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:614 Åtgärder och styrmedel för minskade utsläpp av (V) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:615 Månggifte av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:616 Lag om kvotering av (M) till statsrådet (S) 2015/16:617 Förutsättningar för fristående kultur av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:618 Införandet av bonus–malus av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:619 Inbjudningar till av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:620 hantering av räddningstjänst med helikopter av (KD) till statsrådet (S) 2015/16:621 om värdlandsstöd med Nato och kärnvapen av (V) till försvarsminister (S) 2015/16:622 Trafikpolisens utveckling av (S) till statsrådet (S) 2015/16:623 och i av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:624 Hållbar utveckling i infrastrukturplaneringen av (V) till statsrådet (S) 2015/16:625 Artskyddsförordningen av (SD) till statsrådet (S) 2015/16:626 TTIP och miljön av (V) till klimat- och miljöminister (MP) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:1166 Uppföljning av Kemikalieinspektionens instruktion av (M) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:1167 De västsahariska flyktinglägren och den befriade delen av av (V) till utrikesminister (S) 2015/16:1168 Styrning av myndigheter för ett bättre företagsklimat av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:1169 Hotade jobb i kärnkraftsindustrin av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2015/16:1170 Tidsfrist för snustillverkare av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1171 Konsekvenserna av ett nytt vapendirektiv av (C) till statsrådet (S) 2015/16:1172 Motstånd mot storregioner av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1173 Identitetsbedrägerier av Boriana (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1174 Import av varor från under handelsavtalet mellan och av (V) till utrikesminister (S) 2015/16:1175 Unga som vill bidra till fler jobb av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2015/16:1176 Treårig tandhygienistutbildning av (L) till statsrådet (S) 2015/16:1177 Risk för att barn far illa i av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1178 Assistansbehov av (C) till statsrådet (S) 2015/16:1179 Väntetid för pass av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1180 Butiksstölder av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1181 Nya energikrav i byggregler av (M) till statsrådet (MP) 2015/16:1182 Förbud mot försäljning av paracetamol av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1183 Vapenlicensansökningar av Boriana (M) till statsrådet (S) 2015/16:1184 Olika behandling av licensansökningar av Boriana (M) till statsrådet (S) 2015/16:1185 Tidig förtidspension av (KD) till socialförsäkringsminister (S) 2015/16:1186 Trygghet i östra av (C) till statsrådet (S) 2015/16:1187 Förvar i återvändandeprocess av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1188 Självmant återvändande av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1189 Polisens arbete med återvändandet av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1190 Multipla identiteter av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:1191 Kommunala stadsnät av (S) till närings- och innovationsminister (S) § 23 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:1129 Dyslexi, hjälpmedel och nationella prov av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:1133 Löften om bemanning i äldreomsorgen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1134 Alkoholkonsumtion i tv av (S) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:1135 Privatekonomi i skolan av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:1136 Osund konkurrens från offentlig verksamhet av (C) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:1137 Folkomröstning om framtid av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1139 framtid av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1138 Ridsport och friskvårdsbidrag av (M) till finansminister (S) 2015/16:1141 Drift och underhåll av vägar av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1140 Arbetspendling med motorcykel av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1142 Unesco-resolution om av (L) till utrikesminister (S) 2015/16:1143 Ny nationell cancerstrategi av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1145 Mänskliga rättigheter i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2015/16:1144 Statsrådet resa till och av Amineh Kakabaveh (V) till statsrådet (S) 2015/16:1146 Telias försäljning av Ncell av (V) till närings- och innovationsminister (S) 2015/16:1148 Skolsystemets förutsättningar att möta flyktingkrisen av (M) till utbildningsminister (MP) 2015/16:1147 Mjölkproduktion i av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1150 Svenska mjölkproducenters konkurrenskraft i EU av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1149 Reservhamn på av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1156 Risker med LFV:s etablering i av (C) till statsrådet (S) 2015/16:1151 Kostnader vid forskningsfinansiering av (V) till statsrådet (S) 2015/16:1152 Naturbruksprogrammen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1154 Tuberkulos av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1153 Utredning om lagen om stöd och service av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1155 Elnätspris i tätort och glesbygd av (S) till statsrådet (S) 2015/16:1157 som svenskt flygnav av (M) till statsrådet (S) 2015/16:1158 stöd till det jordbävningsdrabbade av (V) till statsrådet (MP) 2015/16:1160 Regioner av (M) till statsrådet (S)