prot · H30981 · 2016-03-16 00:00:00 — Jag tvivlar inte på vare sig önskan eller viljan hos den samlade . Vi vill alla ha mer resurser för att satsa på välfärd, tillväxt och jobb. Men jag tvivlar på att regeringen har den förmåga som behövs för att kunna genomföra de reformer som i sin tur genererar de resurser som vi behöver till välfärden. För en till två generationer sedan följde svenska folket de dekret som den socialdemokratiska sociala ingenjörskonsten formulerade. Få ifrågasatte den rådande sanningen. Jag, som har gått i skolan på 70‑talet, fick i stället lära mig att ifrågasätta allt och stå på egna ben. Det är ödets ironi att den skola som Socialdemokraterna formulerade har skapat en svensk befolkning som enligt den världsomfattande studien är extrem. Vi ligger längst ute i det yttersta hörnet. Genom den socialdemokratiska skolan, där alla lärde sig att ifrågasätta allt och inte tro på någon, har vi fått en sådan befolkning. Den svenska befolkningen har blivit individualister, vilket man inte ska förväxla med egoister. Vi tror inte på någon. Vi tror inte på auktoriteter. Detta måste man förhålla sig till, oavsett vilken politisk färg man har. Att backa in , som Socialdemokraterna vill, är inget som svenska folket vill. Socialdemokraternas tondövhet och längtan tillbaka till en svunnen tid kommer att drabba dem själva. Individens valfrihet har kommit till för att stanna för evigt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. 181 (S) replik: Jag ska erkänna att jag först inte hade tänkt ta replik, men jag gjorde det ändå när jag hörde höga tonläge. är ganska ny i . Jag är också ny, men är ännu lite nyare. Han efterträdde , som jag tidigare haft en del debatter med i den här kammaren. Jag ska inte säga att vi var överens om allt, men han var en hedersman, och han hade många kloka synpunkter. Just i de kommunala frågorna var vi överens. Trots det höga tonläget hoppas jag att från och jag också kan bli överens i en del frågor. När jag hör det här anförandet känner jag att jag måste få säga någonting. framställer det som att socialdemokratin tycker att allting var bättre . Det är inte sant. Däremot säger vi att det inte är bäst just . Vi har en politik för att utveckla, förbättra och förändra. Det handlar inte om att ”backa in ”. Vi har inte sagt att vi är emot valfrihet, tvärtom. var vi med och genomförde möjligheten att välja skola, vård och omsorg. Vi värnar den friheten. Vi vill inte sätta stopp för privata alternativ i välfärden. Det har vi aldrig velat göra. Däremot säger vi att vi inte tycker att det är okej att man har så stora övervinster i välfärden. Vi tycker att välfärden ska styras av en princip som bygger på allmännyttiga villkor, det vill säga att de resurser vi gemensamt avsätter till gemensamma angelägenheter ska användas till just detta. När jag hör de borgerliga företrädarna förstår jag att de inte vill lyssna på detta. Eller så lyssnar de på det men struntar i det av rent politisk-taktiska eller retoriska skäl. Det får själv svara för, jag vet inte. Men svara mig på frågan, : Tycker du och att det är okej att vi har en välfärd utan några som helst vinstbegränsningar, att resurserna inte används till det de är tänkta till och att man har en avkastning på 10–15–? 182 (C) replik: Jag tackar för den frågan. Jag uppfattade det som att de direktiv ni gav till med stöd av och handlade om att begränsa välfärdsvinsterna skarpt, men det kanske kan säga mer om själv. Sedan har ni luckrat upp skrivningen lite grann, vilket vi är tacksamma för, men ni har inte kommit ända fram. När det gäller stora övervinster skulle jag vilja säga att jag inte heller tycker att pengar ska försvinna till skatteparadis. Det är jag helt övertygad om att nästan ingen i tycker. Men om det kostar 1 miljon att driva en välfärdsverksamhet och man lämnar över den till en privat utförare som levererar samma eller högre kvalitet till en kostnad av 800 000 och gör i vinst, var är då felet? Om den offentliga verksamheten kostar 1 miljon kanske den inte är tillräckligt effektiv. Vem ska vi skylla på då? Är det så att den offentliga verksamheten alltid är den som ger mest för pengarna? Vinster i välfärdssektorn uppstår på grund av att vi har betalat för mycket pengar för en verksamhet som vi tror har en viss kostnad. Antagligen har vi lagt den nivån beroende på vad vi själva har för kostnad i den offentliga verksamheten. Självklart ska pengarna användas till det som vi vill, men vi måste vara duktiga på att ställa krav och följa upp. 183 (S) replik: Det var intressant att höra denna replik från och . är det inte samma höga tonläge. Lyssnar man riktigt noga hör man att det egentligen är någonting annat säger i repliken än i huvudanförandet. Ska någon lyssna på den här debatten är det bäst att lyssna på replikskiftet. Jag tycker att hamnade mer rätt . Det är inte så att de direktiv som regeringen lämnade till handlade om att man skulle ta bort vinsterna eller att man kraftigt skulle begränsa dem. Det var 32 direktiv. De handlade om att man skulle stärka kvaliteten och likvärdigheten. Man sa också att det är rimligt med överskott i verksamheten. Så fungerar all verksamhet, också och offentlig verksamhet. är det rättesnöre vi har för offentlig verksamhet i kommuner och landsting, just för att vi ska ha en god ekonomisk hushållning. Vi har en allmännyttig princip som har gällt på bostadsmarknaden . Där har man begränsat vinstuttaget för de allmännyttiga bostadsbolagen. De har tillåtits göra överskott, men inte ohemula vinster. hör jag och säga att det nog ändå inte är rimligt att man har övervinster i välfärden och delar ut pengar som placeras i skatteparadis. Säg det igen! Vi är helt överens. Och om vi har en intellektuell och ödmjuk inställning – båda två naturligtvis – tror jag faktiskt att vi har förutsättningar att bli överens och också göra någonting bra av detta. Låt mig avsluta med att säga något om produktivitet. Om det visar sig att alternativa utförare, som privata företag, kooperativ och stiftelser, kan utföra verksamheten med samma kvalitet för mindre pengar är det alldeles utmärkt. Den offentliga välfärden måste också syssla med ökad produktivitet. Det är som den gamle socialministern sa: Varje ineffektivt använd skattekrona är en stöld från de fattiga. 184 (C) replik: Jag kan hålla med om det. Pengar måste användas effektivt. Därför är det märkligt att vi ska stifta en lag här i som begränsar företags möjlighet att göra vinst. Om ett företag kan driva en verksamhet för 700 000 som det kostar 1 miljon att driva för det offentliga, hur ska vi då reglera det? Er verksamhet måste kosta minst 900 000, så ni får köpa lite mer möbler och fixa så att ni inte går med så mycket i vinst! Är det så vi ska säga? Hur ska man reglera det här? Ni är inne på fel sätt att möta problemet. Vi måste bli duktiga på att upphandla verksamheten, ställa krav och följa upp att vi använder pengarna på rätt sätt. Att gå in och begränsa företagens möjligheter att tjäna pengar blir ett ineffektivt sätt. Jag kan hålla med om, som sa tidigare, att företagen inom välfärdssektorn inte är något självändamål. Vi vill ha företag inom välfärdssektorn för att medborgarna ska få det bättre. Vi tror ju på det. Men jag är inte helt säker på att Socialdemokraterna och deras stödpartier tycker likadant. I alla fall lät det inte så i ett replikskifte alldeles . Man måste se till att pengarna används rätt. Men att gå in och begränsa företagen och bara bedriva det här i statlig verksamhet är inget som jag tror på. 185 (V) replik: Tack, , för ett intressant inlägg! Det dök upp många tankar i huvudet när jag hörde inlägg. Framför allt funderade jag kring hur det blir fler anställda när företaget blir privat, för var orolig för att det inte skulle finnas jobb på landsbygden. Det man ser i välfärden är att det är färre som är anställda i privata välfärdsbolag än i de offentliga och att det är ett sätt att göra vinst att minska sin bemanning. Det som jag vill vara tydlig med här är att vi tycker att det ska finnas flera typer av utförare, men att det handlar om att återinvestera eventuell vinst och framför allt att vinstjakten som incitament ska få ett slut. sa också något väldigt intressant i sitt inlägg. Han sa: Att det behövs mer reglering är uppenbart. Då tänkte jag glida in på en ganska konstitutionell fråga. Om det behövs reglering, är det då inte bättre att regeringen utreder vilken reglering som behövs och presenterar förslaget för och att vi utifrån det sedan får säga ja eller nej? går och övriga Alliansen tillsammans in på en väg där man säger: Nej, vi vill att man ska utreda det på det här sättet. Alliansen har själv suttit vid makten och då inte hunnit med allting som man ville men ändå sett vart det har varit på väg – att vinstjakten har tagit över som incitament i välfärden är tydligt. Ändå gjorde man ett negativt tillkännagivande där man sa i vilken riktning man ville att utredningen skulle gå. Men man är inte ens nöjd med det, utan man gör också ett tillkännagivande . Då är jag lite orolig för vart vi är på väg. När ska regeringen få utreda förslag utan att borgerliga majoritet lägger sig i och talar om i vilken riktning man ska gå? Är det inte bättre att regeringen får utreda hur vinstjakten ska se ut än att vi lägger oss i och petar från sida? 186 (C) replik: Jag är glad att du säger att det ska finnas fler utförare, för det var inte riktigt det jag hörde från talarstolen och som jag uppfattade som ett mycket vänsterinspirerat, socialistiskt tal, vilket jag som kommunalråd i en kommun sällan hör. Men jag är glad att få komma hit till och få höra riktiga vänstertal. Det är trevligt att kunna delta i en sådan debatt. När det gäller att göra vinst på att minska bemanningen kommer vi återigen till frågan om hur kommuner och landsting ställer krav i sina upphandlingar. Vi bestämmer ju vad vi vill ha levererat av en utförare. Det är på så sätt vi ska styra. Om det är så att man kan leverera en bra verksamhet, bättre än den kommunala verksamheten, genom att ha färre anställda och de anställda har bra arbetsvillkor, då är det ju vi som gör fel i det offentliga. Det är då vi slösar bort skattepengar och inte använder dem på ett optimalt sätt. Men den kontrollen har vi aldrig. Vi behöver privata utförare också för att kunna jämföra med den offentliga verksamheten. Du sa i ditt anförande att det inte är demokratiskt att en majoritet i uttrycker sin åsikt. Då undrar jag: Är det verkligen inställning att vad tycker är inte demokratiskt? Är det hållning till demokrati? 187 (V) replik: Jag börjar med den sista funderingen: Vad är demokrati i ? Demokrati i är när man fattar beslut som innebär att man till exempel antar en budget eller stiftar en ny lag. Men frågan är om det alltid är så att ska besluta exakt vad regeringen ska göra. Enligt grundlagen har regeringen makten att utreda och komma med förslag. Du och jag har rätten att väcka motioner, men vi har ju inte rätten att skriva en ny lagtext och lägga den på bord, utan det är något som regeringen har rätten till. Jag tror att det är viktigt att se att välfärden ser lite olika ut, men att det är viktigt att ta bort vinstjakten som incitament i välfärden generellt. Därför tycker jag att det är viktigt att den här utredningen kommer till viktiga och bra slutsatser och att vi får en proposition på bord som vi kan debattera och ta ställning till, så att vi kan få ett stopp på vinstjakten i välfärden. I går hade vi besök av en organisation som heter STIL på gruppmöte. Det är en organisation som jobbar för personlig assistans och som såg till att vi fick en lagstiftning som heter lagen om stöd och service, LSS, som infördes . De var tydliga med att de inte är emot vare sig privata eller offentliga utförare. För dem är det viktigaste att de får en bra och personlig service, att de får rätten till sitt eget liv, att de som medborgare ska kunna engagera sig i partier eller föreningar, ha möjlighet att utvecklas som personer och kunna leva jämställda liv. Det blir så tydligt att när man har vinstjakten som incitament betyder det att människor inte får den service som de vill ha. Då tummar man lite på den personliga servicen, på utflykten som de vill göra. Man pressar de anställda som blir färre och får färre timmar. Det blir en jakt efter timmar och minuter. Det är det som vinstjakten har lett till i välfärden. 188 (C) replik: Om vi ska prata vinstjakt i välfärden så är finessen med att ha flera utförare, mångfald, att om du inte är nöjd som brukare, patient eller äldre så väljer du ett nytt företag. Du väljer någon annan som du är nöjd med. När beskriver det låter det som att det bara blir allt sämre, att de som använder tjänsterna bara får lida för det och att personalen råkar ut. Men hela vitsen med mångfald är ju att du ska kunna välja vart du ska gå för att få dina tjänster utförda. Det är det som är hela vitsen med mångfald. hade ett vänsterpatos i sitt anförande, och jag uppskattar patos. Men det lät i alla fall inte som att han vurmade för mångfald och valfrihet. Det lät mer som att det var bättre förr när staten organiserade allting och vi medborgare inte ens ifrågasatte att staten gjorde allting. har vi kommit till en ny punkt i där vi alla uppskattar valfriheten, även om det är lite jobbigt att välja elbolag . Men vi uppskattar att vi kan välja och välja bort. Vi kan också välja att inte välja. Detta är något som jag tror att medborgarna vill, så jag säger återigen att valfriheten har kommit för att stanna i . Och vi behöver många utförare för att kunna ha en valfrihet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen 2015/16:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling KOM(2016) 128 Förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /71/EG av om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster § 16 Beslut om förlängd motionstid Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för prop. 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik skulle förlängas till . § 17 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:490 En mer jämställd asylpolitik av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2015/16:491 Giftiga kemikalier från brandskum i dricksvatten av (C) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:492 Sämre ekonomi för ålderspensionärer av (M) till finansminister (S) 2015/16:493 Ettåriga uppehållstillstånd av (L) till arbetsmarknadsminister (S) § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:980 Biståndet till av Boriana (M) till statsrådet (MP) 2015/16:981 Översynen av tobakslagen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:982 Befrielse från bränsleskatt av Per Lodenius (C) till finansminister (S) 2015/16:983 Pengar till nya företag i av (C) till arbetsmarknadsminister (S) 2015/16:984 behandling av politiska fångar av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2015/16:985 Vårrapsodling av (M) till statsrådet (S) 2015/16:986 Kollektivavtal och den svenska modellen av (M) till statsrådet (S) § 19 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2015/16:913 Torka och hunger i Somaliland av (V) till statsrådet (MP) 2015/16:905 Ett nationellt antidopningsinstitut av (M) till statsrådet (S) 2015/16:906 Dalabanans framtid av (C) till statsrådet (S) 2015/16:909 Snuset och livsmedelslagen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:912 Snus som livsmedel av (M) till statsrådet (S) 2015/16:924 Id-kontrollernas effekt på resandet mellan och av Boriana (M) till statsrådet (S) 2015/16:921 Normkritisk verksamhet av (M) till statsrådet (MP) 2015/16:929 Anslag till underhåll av järnvägssträckan – av (M) till statsrådet (S) 2015/16:928 Sjöfartsstödet av Boriana (M) till statsrådet (S) 2015/16:927 Delaktighet i vården av (M) till statsrådet (S) 2015/16:934 Hjälp till flyktingar som är fast vid den jordanska gränsen av (KD) till statsrådet (MP) 2015/16:939 Legitimation för kuratorer av (M) till statsrådet (S) 2015/16:942 Lokförarlicens av (SD) till statsrådet (S) 2015/16:936 Resandeströmmar mellan och av (M) till statsrådet (S) 2015/16:944 Upprustning av Ostkustbanan av (M) till statsrådet (S) 2015/16:951 Förebyggande åtgärder mot ökat spelberoende av (M) till statsrådet (S) § 20 Kammaren åtskildes . av talmannen från sammanträdets början till och med § 5 anf. 34 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 5 anf. 62 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 7 anf. 94 (delvis), av talmannen därefter till och med § 11 anf. 123 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 12 anf. 160 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Aktuell debatt om vägen in på arbetsmarknaden 1 (L) 2 Statsminister (S) 3 (M) 4 (SD) 5 (MP) 6 (C) 7 (V) 8 (L) 9 (KD) 10 Statsminister (S) 11 (M) 12 (SD) 13 (MP) 14 (C) 15 (V) 16 (L) 17 (KD) 18 Statsminister (S) 19 (M) 20 (SD) 21 (MP) 22 (C) 23 (V) 24 (L) 25 (KD) 26 Statsminister (S) § 2 Ärenden för hänvisning till utskott § 3 Ärenden för bordläggning § 4 Genomförande av mätinstrumentdirektivet och direktivet om icke-automatiska vågar betänkande 2015/16:NU11 (Beslut fattades under § 10.) betänkande 2015/16:AU6 27 (M) 28 (SD) 29 (M) replik 30 (SD) replik 31 (M) replik 32 (SD) replik 33 (C) 34 (L) 35 (SD) replik 36 (L) replik 37 (SD) replik 38 (L) replik 39 (KD) 40 (S) 41 (M) replik 42 (S) replik 43 (M) replik 44 (S) replik 45 (KD) replik 46 (S) replik 47 (KD) replik 48 (S) replik 49 (C) replik 50 (S) replik 51 (C) replik 52 (S) replik 53 (SD) replik 54 (S) replik 55 (SD) replik 56 (S) replik 57 (MP) 58 (SD) replik 59 (MP) replik 60 (SD) replik 61 (MP) replik 62 (V) 63 (S) (Beslut fattades under § 10.) § 6 Beredskap för kris och krig betänkande 2015/16:FöU7 64 (L) 65 (M) 66 (SD) 67 (C) 68 (V) 69 (KD) 70 (SD) replik 71 (KD) replik 72 (SD) replik 73 (KD) replik 74 (S) 75 (C) replik 76 (S) replik 77 (C) replik 78 (S) replik 79 (L) replik 80 (S) replik 81 (L) replik 82 (S) replik 83 (MP) 84 (C) replik 85 (MP) replik 86 (C) replik 87 (MP) replik 88 (SD) 89 (C) replik 90 (SD) replik 91 (C) replik 92 (SD) replik 93 (M) (Beslut fattades under § 10.) betänkande 2015/16:JuU21 94 (S) 95 (M) 96 (SD) 97 (MP) 98 (SD) replik 99 (MP) replik 100 (SD) replik 101 (MP) replik 102 (C) 103 (V) 104 (M) replik 105 (V) replik 106 (M) replik 107 (V) replik 108 (SD) replik 109 (V) replik 110 (SD) replik 111 (V) replik 112 (L) (Beslut fattades under § 10.) § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU6 Naturvård och områdesskydd § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats FiU19 om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU11 Genomförande av mätinstrumentdirektivet och direktivet om icke-automatiska vågar FöU7 Beredskap för kris och krig betänkande 2015/16:SfU12 113 (M) 114 (SD) 115 (S) 116 (M) replik 117 (S) replik 118 (M) replik 119 (S) replik 120 (MP) 121 (SD) replik 122 (MP) replik 123 (SD) replik 124 (MP) replik (Beslut skulle fattas .) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU10 125 (S) 126 (M) 127 (S) replik 128 (M) replik 129 (S) replik 130 (M) replik 131 (SD) 132 (MP) 133 (SD) replik 134 (MP) replik 135 (SD) replik 136 (MP) replik 137 (M) replik 138 (MP) replik 139 (M) replik 140 (MP) replik 141 (C) 142 (S) replik 143 (C) replik 144 (S) replik 145 (C) replik 146 (V) 147 (M) replik 148 (V) replik 149 (M) replik 150 (V) replik 151 (L) 152 (MP) replik 153 (L) replik 154 (MP) replik 155 (L) replik 156 (V) replik 157 (L) replik 158 (V) replik 159 (L) replik 160 (S) replik 161 (L) replik 162 (S) replik 163 (L) replik 164 (KD) (Beslut skulle fattas .) § 13 Cirkulär ekonomi Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /16:MJU13 (Beslut skulle fattas .) § 14 Kommunala frågor betänkande 2015/16:FiU26 165 (S) 166 (M) 167 (S) replik 168 (M) replik 169 (S) replik 170 (M) replik 171 (V) 172 (S) replik 173 (V) replik 174 (S) replik 175 (V) replik 176 (M) replik 177 (V) replik 178 (M) replik 179 (V) replik 180 (C) 181 (S) replik 182 (C) replik 183 (S) replik 184 (C) replik 185 (V) replik 186 (C) replik 187 (V) replik 188 (C) replik (Beslut skulle fattas .) § 16 Beslut om förlängd motionstid § 17 Anmälan om interpellationer § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 19 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 20 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016