prot · H309114 · 2016-06-07 00:00:00 — Det finns nog väldigt mycket att vinna på att motverka grövre brottslighet om man tidigt kan stävja den här till synes enkla formen av brottslighet. Som sagt, den kan accelerera till annan skadegörelse om det inte blir någon reaktion från samhället. I har föreslagit aktiviteter för att motverka klotter i . Det handlar bland annat om att stoppa planer på öppna väggar, återinrätta nolltolerans mot graffiti samt satsa mer pengar på sanering. För att citera oppositionsborgarrådet : ”Vi ställer krav på särskilda klotterpoliser för att vi vill att alla anmälningar om klotter och skadegörelse ska följas upp av utredning. Den tidigare klotterpolisen var effektiv. De hade kunskap om vilka taggar som hörde ihop med vilka personer och såg hur frekventa klottrare rörde sig över stan.” Det är ett initiativ som i största stad har tagit. Jag skulle vilja fråga: Är detta ett initiativ som ministern tycker är relevant och bra i sammanhanget? 54 Statsrådet (S): Även om jag har hållit med i det mesta han har sagt måste jag säga: Om man vill debattera åtgärder som föreslås i får man kandidera och ta debatten där. 55 HANS (M): Jag tänker inte kandidera i av det enkla skälet att jag inte bor i . Men ministern, som bor i , skulle mycket väl kunna göra det. Jag tycker att det var ett lite väl lättvindigt sätt att komma undan en diskussion. Jag skulle nästan vilja kalla det arrogant – att inte kunna resonera och problematisera kring detta. Jag frågade ministern om han tycker att det är ett bra initiativ – som ett exempel som skulle kunna användas i andra sammanhang. Jag fick inget svar. Jag tror inte att ministern ville svara på det. Som jag har nämnt är det viktigt att samhället reagerar . Det ska samhället göra på alla nivåer. Precis som ministern säger i sitt svar berör det många olika instanser. Det kan vara företag, organisationer och kommuner, men det kan också vara staten i form av regeringen. Därför tycker jag att det är mycket relevant att ställa frågan vad regeringen vill göra specifikt för att motverka en tilltagande grad av brottslighet framöver. Jag lovar att återkomma i den här frågan, och jag lovar att vi moderater kommer att ta frågan på allvar. Det är inte något som vi bara skriver på papper – och vi kommer inte att skriva det på väggarna heller – men vi kommer att följa upp frågan. 56 Statsrådet (S): Jag är ledsen om uppfattar mig som arrogant. Det var inte alls min mening. Däremot är det rimligt att de folkvalda i får ta ställning till initiativ som väcks i , liksom att de folkvalda i tar ställning till initiativ som väcks i . När det gäller prioritering av polisens resurser menar jag att det är polisen själv som ska avgöra om den ena eller andra typen av poliser behövs. Det ska varken statsråd eller borgarråd i enskilda kommuner göra. Jag välkomnar initiativ i frågan och tackar för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2015/16:605 om medborgargarden 57 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att motverka förekomsten av lokala medborgargarden. Att känna sig trygg och säker i samhället oavsett könstillhörighet, sexuell läggning, politisk åskådning, hudfärg och nationellt eller etniskt ursprung är en högt prioriterad fråga för mig och regeringen. Det är något som alla i har rätt till. Respekten för varje människas absoluta rätt till integritet och självbestämmande måste värnas och vara tydlig. grunduppgift är att upprätthålla allmän ordning och säkerhet och att garantera skydd för allmänheten. I den uppgiften ligger bland annat att förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet och andra störningar av den allmänna ordningen. I den mån olika grupperingar begår brott eller stör den allmänna ordningen ska polisen ingripa. När det gäller politiskt motiverad våldsbejakande extremism finns det ett nära samarbete mellan och Säkerhetspolisen, som har till uppgift att inhämta och analysera information för att kartlägga de grupper som kan tänkas utgöra ett hot mot . Jag bedömer att båda myndigheterna har kapacitet att fullfölja sina uppdrag, och de har dessutom tilldelats extra resurser . Utöver detta stöder den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande ex-tremism kommunerna i att utveckla sitt förebyggande arbete. Arbetet för att säkerställa allas lika rätt att känna trygghet på våra gator kommer även i fortsättningen att vara en prioriterad fråga för mig och regeringen. 58 HANS (M): Frågan om medborgargarden är en fråga som tyvärr har blivit alltmer aktuell i samhället. Låt oss göra klart vad ett medborgargarde handlar om. Ett medborgargarde är per definition en frivillig vaktstyrka. tar vissa medborgargarden på sig polisiära uppgifter. En del av dem påstår att de verkar i brist på eller i väntan på myndighetsingripanden. Begreppet ”medborgargarde” syftar på att det handlar om medborgare som själva har tagit på sig uppgiften att vakta och skydda sig själva, sin omgivning eller andra skyddsvärda företeelser. När känner människor att de är benägna att starta ett medborgargarde? Då är det ganska långt gånget. Det är när man upplever att civilsamhället är uppgivet och undrar över det offentligas åtagande att se till medborgarna och den trygghet som de har att kräva. Man drivs av frustration. Man drivs av uppgivenhet. Detta måste förebyggas med relevanta åtgärder, och även här måste man markera tidigt när så sker. Jag ska ärligt säga att jag inte tror att vi ska behöva debattera den här frågan så mycket, för jag är fullkomligt övertygad om att ministern och regeringen är överens med alla 349 ledamöter i kammaren om att detta är ett oskick, ett otyg. Med den här interpellationen vill jag att vi i riksdag diskuterar frågan, lyfter upp den på en nivå så att ingen ska kunna säga något annat än att den här frågan är något som vi har ögonen på. Jag tror att det är viktigt att man från alla politiska krafter motarbetar detta. Det finns en aktualitet som har uppstått när gruppen Soldiers of patrullerar på vissa av våra gator i olika städer. Den antirasistiska tidskriften har kartlagt den organisationen. Den grundades i av en välkänd nazist. finns organisationen på drygt 15 platser i , och enligt tidningen har flera av personerna bakom organisationen tidigare dömts för brott, och vissa medlemmar ska även ha kopplingar till nazism och främlingsfientliga grupper. Detta är ytterst oroande, för det är ytterligare en dimension av medborgargarden som vi inte har sett tidigare. Det är när det finns en dimension av politik – kalla det gärna pseudopolitik – där det finns extremism inblandad, där det inte bara handlar om att värna och skydda när man tycker att samhället inte räcker till med sin rättsapparat. Här handlar det om att använda det som täckmantel och plattform för att sprida en osäkerhet i samhället. Det gör att den typ av medborgargarden som tyvärr börjar komma till liv har ytterligare en dimension som jag känner är oerhört viktig att vi är observanta på. Därför skulle jag vilja ha lite tydligare svar, lite tydligare resonemang från ministern om hur vi ska kunna koppla ihop den här växande extremismen med att svara upp mot att människor inte ska känna oro för att brott begås men också att vi inte ska ge de här extremisterna möjlighet att patrullera på våra gator. 59 Statsrådet (S): Först och främst tror jag att vi måste slå fast att människor i känner sig tryggare än vad de har gjort , om man ser i de nationella trygghetsundersökningarna. Vi kan slå fast att vi har ett mycket stort antal poliser, att vi aldrig har satsat mer resurser på polisen än vad vi gör . Det finns en god grund att stå på när vi gör det trygghetsskapande arbetet. Även om jag håller med om allt säger tror jag att vi måste göra en distinktion mellan två saker. Det ena är den positiva viljan att vara med att öka tryggheten i sitt grannskapsområde eller i sin stad. Det är när man är en hjälp till polisen, är ögon och öron och skapar trygghet. Det är när föräldrar går ut på gator och i samverkan med övriga samhället och myndigheter gör en god insats för att öka tryggheten. Det är en sak. Det andra är de som ger sig ut på gatorna i strid med ordningsmakten och ofta ställer till större problem och skapar större problem för ordningsmakten än vad de löser. I fallet med Soldiers of är det alldeles uppenbart att de tillhör den senare kategorin. De ställer till stora problem för ordningsmakten och har själva gjort ett förfärande avtryck som individer i det belastningsregister som finns. De har själva gjort sig skyldiga till rätt stor brottslighet. Frågan är: Vad ska vi göra för att mota den utvecklingen? Vi ska för det första uppmuntra alla de goda krafter som vill vara med och hjälpa till och göra ett tryggt samhälle ännu tryggare. Det är alla de föräldrar som är med och nattvandrar och alla värdar i Lugna Gatan och andra liknande organisationer som går ut och gör storartade insatser. Det andra är naturligtvis att vi slår ned på dem som försöker att göra gatorna osäkra och försöker att göra en politisk poäng av att vara något slags medborgargarde. Jag skulle vilja gå så långt som att säga att de inte är något medborgargarde. De är snarare en lynchmobb. De har redan på förhand bestämt sig för vilka som är förövarna som de ska ge sig på. Jag hoppas att vi ska vara överens om vägen framåt. Vi ska ha ett tryggare samhälle, använda oss av alla goda krafter och fortsätta att bygga ut polisverksamheten och den förebyggande verksamheten i samarbete mellan skola, socialtjänst och boende. Sedan ska vi låta pajasarna i Soldiers of motas bort. 60 HANS (M): Tack, ministern! Vi kommer in på en annan form av gemensam aktion från civilsamhället. Det är just begreppet grannsamverkan. Där talar vi om någonting positivt. Ministern tangerade det. Grannsamverkan är ett samlingsnamn för åtgärder som innebär att boende i ett område bildar ett brottsförebyggande nätverk. Grannsamverkan innebär att grannar och närområdet går samman och förebygger kriminalitet. Där kan man vidta olika åtgärder som bevakning, märkning av ägodelar och rapportering av brott till polisen, och man är vittnen. Det förekommer inte minst i småbåtshamnar som har blivit väldigt utsatta för stölder av båtmotorer. Det är lågt hängande frukter som plockas från vattnet . Grannsamverkan är den goda delen. Men det är också viktigt att grannsamverkan får stanna vid att vara grannsamverkan och inte behöver övergå i någonting annat. Där är gränsen ibland hårfin. Det är väldigt viktigt att man från myndigheter och ordningsmakten har ett vakande öga på att grannsamverkan stannar vid detta och inte urartar från att vara några som bevakar ett område och rapporterar till att vara en större grupp som bevakar området men också gör egna insatser och låter bli att rapportera. Då har grannsamverkan väldigt raskt övergått till ett medborgargarde. Att det inte ska gå den vägen är ett politiskt ansvar som ligger på kommunen med att ordna samhället, stadsbyggnaden och bevakning på ett bra sätt som gör att människor inte ska kännas vid detta. Men det åligger också det statliga ansvaret att det finns en ordningsmakt som ganska snabbt kan reagera när sådant här händer. Samhället bygger på trygghet och tillit. När tryggheten och tilliten inte finns uppstår situationer när människor känner att de behöver ta makten i egna händer. Från moderat håll hävdar vi att ska fungera och polisen finnas där och när vi behöver den. Vi har presenterat att 2 000 nya poliser ska kunna utbildas . Till det läggs nästan i vår budget. Det handlar om att rekrytera, att utbilda och också att behålla poliser. Jag har mött poliser som emellanåt tyvärr känner sig smått uppgivna över en brottslighet som ändrar karaktär och gör att de inte kan vara med på plats. Det som ligger bakom är tyvärr utanförskapet. Att människor står utanför är det största gissel som vårt samhälle har. Detta är inte någonting som uppfanns under regeringens första . Det uppfanns inte heller . Det är någonting som vi tyvärr fått ärva under ett antal decennier. Det är strukturellt. Det har byggts upp i ett samhälle där man inte har värderat värden som rätten att göra rätt för sig och där många människor har uteslutits ur arbetsgemenskapen. Vi vill från moderat håll stärka polisens resurser att kunna vara på plats och därmed göra existensen av denna typ av medborgargarden helt onödig. 61 Statsrådet (S): Vi är naturligtvis helt eniga med om vikten av att ha fler poliser närmare medborgarna. Det var också syftet med den stora polisreform som tog initiativ till och som vi har fullföljt. Vi har också tillskjutit mer pengar till polisen . Det är en kvarts miljard kronor i vårbudgeten och ytterligare en kvarts miljard till för att underlätta polisens arbete i den delen. återkommer vi till hur mycket vi vill satsa på polisen framgent. Jag har varit tydlig och sagt att om den situation som vi nu är i blir långvarig kommer vi att få tillföra polisen ytterligare resurser. 62 HANS (M): Jag ska inte förlänga debatten om det som inte är någon egentlig åsiktsskillnad med att bara vräka ur mig ord i kammaren. Jag tar till mig ministerns signaler om att detta är någonting som är satt under högsta prioritet och kommer också att följa frågan. Jag tror att vi är många som kommer att följa frågan. Det är med oro man ser vad som händer. Många människor känner också oro när de är på gator och torg. Tack för kommande goda insatser! 63 Statsrådet (S): Jag ser fram emot fler diskussioner. Jag ser också fram emot att föra fler diskussioner på andra områden än de som jag är direkt ansvarig för. Om vi ska lösa detta behövs det, precis som är inne på, fler poliser, snabbare lagföring och tydliga påföljder. Men det krävs också fler jobb, bättre skola och minskade klyftor. Blir vi framgångsrika på båda dessa sidor kommer också samhället att gå framåt. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 19 Svar på interpellation 2015/16:622 om trafikpolisens utveckling 64 Statsrådet (S): har frågat mig på vilket sätt jag, regeringen och polisen arbetar för att utveckla och förbättra insatserna när det gäller att beivra brott och lagöverträdelser som är relaterade till yrkestrafiken. Trafiksäkerhetsarbetet är en självklar och viktig del av arbete för att förebygga, förhindra och ingripa mot brott. En viktig utgångspunkt i myndighetens trafiksäkerhetsstrategi är därför att alla poliser i yttre tjänst ska medverka i arbetet mot kriminella i vägnätet samt kontrollera nykterhet och körkortsbehörighet vid varje förar- och fordonskontroll. Målet är först och främst att minska antalet döda och skadade i trafiken. Kontroller av yrkestrafik syftar dock inte enbart till ökad trafiksäkerhet utan även till att säkerställa en sund konkurrens och en god social situation för förarna. I varje polisregion finns det särskilda grupper som är specialiserade på att kontrollera yrkestrafiken. Dessa grupper består av både poliser och särskilt utbildade bilinspektörer. trädde nya regler i kraft som ger ökade befogenheter för bilinspektörer att vidta åtgärder som tidigare krävde polismans kompetens. Detta innebär bättre möjligheter att kontrollera och motverka den olagliga yrkesmässiga godstrafiken och skapar förutsättningar för en mer effektiv polisverksamhet. En ökad trygghet på våra vägar är dock inte enbart en polisiär fråga utan kräver förebyggande insatser från hela samhället. För att samhällets resurser ska utnyttjas mer effektivt har en försöksverksamhet med automatiska nykterhetskontroller i hamnar, så kallade alkobommar, genomförts. Regeringen har gett i uppdrag att förbereda införandet av alkobommar i tre till fem hamnar som bedöms lämpliga för detta. En redovisning av uppdraget ska lämnas till . Det är ansvar att bedöma hur många trafikpoliser och bilinspektörer som behövs för att utföra de uppgifter som har på trafikområdet och hur den samlade resursen ska användas. Regeringen avser att noga följa utvecklingen och säkerställa att har förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag. 65 (S): Jag vill börja med att tacka inrikesminister för det klarläggande svaret. Ja, det pågår onekligen en hel del polisiärt arbete relaterat till yrkestrafiken – insatser som sällan når mediernas rampljus eller tidningarnas rubriker men som är av yttersta vikt för att vidmakthålla ordning och reda på våra vägar. Det känns tryggt att veta att det i varje polisregion finns särskilda grupper som är specialiserade på att kontrollera yrkestrafiken. Det är både trafikpoliser och bilinspektörer, som har fått ökade befogenheter. Regeringen har sedan den tillträdde genomfört en rad viktiga reformer för sund konkurrens, hållbara transporter och sjysta villkor i transportbranschen – och det har gett resultat! trädde nya regler i kraft som innebär att sanktionsavgifter på tas ut från den som överträder bestämmelserna om cabotage. För den som inte känner till vad cabotage är: Det innebär helt enkelt att ett utländskt transportföretag har rätt att utföra upp till tre inrikes transporter i ett annat land än hemlandet i samband med en internationell transport. får och dessutom besluta om att klampa ett fordon mekaniskt, elektroniskt eller med annan låsanordning. De nya reglerna ger också möjligheter att beslagta exempelvis färdhandlingar, registreringsskyltar och nycklar. Och kommer Transportstyrelsen att redovisa regeringens utredningsuppdrag om bland annat ett tydligare beställaransvar. Enligt Transportstyrelsen har 97 ärenden – 97 ärenden – med överträdelse av cabotagebestämmelserna handlagts. Av dessa har 87 betalat förskott av sanktionsavgift till den sammanlagda summan av . Antalet klampningar rör sig om mellan tio och tolv stycken. Regeringens kraftfulla agerande har gett resultat, och Transportstyrelsen och polisen är mycket nöjda med de positiva effekter som reformerna de facto har inneburit. ”Den ökade kontrollen och sanktionsavgifterna har haft en avskräckande effekt”, säger , sektionschef på . ”Problemen med utlandsbaserade transportföretag som missköter sig har minskat.” Även trafikpoliserna själva vittnar om att de kraftfulla sanktionsavgifterna på och möjligheten till klampning har fått effekt. ”Vi har inte klampat något fordon”, säger trafikpolisen i . ”Vi behöver inte. Vi får in pengarna ändå … Det kostar en massa pengar att stå stilla …” Men, herr talman, det finns ett stort orosmoln. Det lyftes fram under min praktikdag hos trafikpolisen i . Vad händer , när allt fler trafikpoliser går i pension? Kommer nya trafikpoliser att utbildas? Kommer tjänsterna att återbesättas? Ytterst är det förstås själv som har att hantera den här typen av frågor, men på vilket sätt kan statsrådet säkerställa att har de rätta förutsättningarna att fullgöra sitt uppdrag att kontrollera yrkestrafiken som rullar på våra vägar även ? 66 Statsrådet (S): Jag delar bedömning att vi har ökat säkerheten på våra vägar. De åtgärder som har vidtagits har lett till att fler har betalat sanktionsavgiften i förskott, och vi har uppnått en avskräckande effekt. Det faktum att man nu kan klampa gör att fler erlägger sanktionsavgifter. Vi kommer dock att behöva skärpa klampningsverktyget så att vi får fler möjligheter till klampning och till att ha med den tekniken i fler bilar. ställer tre frågor som handlar om hur vi kan säkerställa att rätt antal kontroller görs, att rätt kompetens finns och att ny personal utbildas. Jag kan svara att nya trafikpoliser kommer att utbildas. Men kanske ännu viktigare är att det nu utbildas nya bilinspektörer och att sex av sju polisregioner ökar antalet bilinspektörer. Bilinspektörer är den civila yrkeskategori som är specialiserad på att utföra kontroller av tung trafik. När det gäller den vanliga trafikpolisverksamheten mot privatbilister kan den i högre grad utföras av vanliga poliser ute i lokalpolisområdena. Här ser vi också en stark effekt av den tekniska utvecklingen såsom ATK, automatisk trafikkamera. Vi kommer att se andra utvecklingsområden för ny teknik. När det gäller både personbilar och lastbilar och nykterhetskontroller ser vi fördelarna med alkobommar i våra hamnar. Vi ser att de försök som gjorts har varit framgångsrika såtillvida att man har kunnat både gripa dem som har kört med alkohol i kroppen och avskräcka andra från att dels dricka alkohol, dels i andra hand köra bil med alkohol i kroppen. Det krävs alltså teknikutveckling, personalutveckling och utbildning men också sedan regeringsskiftet en aktivare roll i Europeiska unionen för att säkerställa att inte sitter i ett hörn utan är med i de progressiva krafter som vill driva på för ett socialt och för en transportnäring som tävlar på sjysta villkor. Det krävs, för även om vi har tagit många på cabotage är både cabotagereglerna och kombidirektivet oöverskådliga och svåra för polisen att jobba med. Skulle vi ha enklare och tydligare regler skulle det göra mycket för att kunna rensa upp på marknaden. Vi kan också fundera på om vi inte ska gå till mer av fjärravläsning av färdskrivare för att på så sätt få ännu fler nya verktyg för att kunna hålla ordning och reda. Målet är att ha så bra ordning och reda och lagefterlevnad på våra vägar att kontrollerna riktas dit där vi tror att vi har störst möjlighet att göra nytta och öka regelefterlevnaden. 67 (S): Tack, inrikesminister , för tydliga besked! Jag tror att de som lyssnar på den här debatten, inte minst de nuvarande trafikpoliserna, kan känna sig lugna med det besked som inrikesministern lämnar: Det kommer att utbildas nya trafikpoliser. Det är ett väldigt viktigt budskap. Sedan instämmer jag i de förslag som här presenterar, framför allt om att skapa enklare och tydligare regler. Det är väldigt viktigt att ha den transparensen och tydligheten inom framför allt yrkestrafiken. Klampningsverktyget är viktigt. Man kan fundera över varför. pågår ett arbete för att se över om det går att ta bort tidsgränsen och låta klampningen pågå så länge reglerna inte efterlevs och man inte har justerat de skevheter och fel som finns på fordonet. Det pågår dessutom en del utredningsuppdrag som Transportstyrelsen ska redovisa . Beställaransvaret kommer att ha stor betydelse. Det är ett komplicerat arbete, men Transportstyrelsen jobbar frenetiskt och kommer att presentera något väldigt intressant, hoppas vi. Vi hoppas förstås också att det blir verkningsfullt. nämnde också att det är viktigt att vi är aktivare i EU för att hitta en gemensamhet här. Jag tycker förstås att det behöver göras mycket mer, inte minst polisiärt. Jag vet ganska lite om hur den svenska polisen samarbetar med polis i övriga EU-länder just när det gäller yrkestrafiken och kontrollen av cabotagetrafiken. Det kunde vara intressant om kunde nämna lite kort hur det samarbetet ser ut. Det här problemet är ju onekligen gränslöst. Det krävs alltså gemensamma internationella insatser, inte minst mellan EU-länderna. Det är viktigt att vi får styrning på de oseriösa företagen, så att vi gynnar seriösa och framför allt svenska åkeriföretag, där goda villkor och säkerhetstänk är norm. De ska inte behöva konkurrera med oseriösa företag som inte efterlever de lagar och regler som de har att följa. Jag ser fram emot att få veta lite mer om hur den svenska polisen samarbetar med polisen i övriga EU-länder. 68 (S): Tack, , för de många klargörande svaren! Jag vill ändå ställa vad man skulle kunna kalla för några kontrollfrågor och fundera lite om detta med klampning. Om vi utbildar fler bilinspektörer som kommer att ha i uppgift att kontrollera yrkestrafiken, kommer de då att ha möjlighet att också klampa? Det är en fråga som man måste ställa. Om de ska vänta på att det ska komma en polis för att få klampa lär det inte bli mycket av det hela. När man klampar är det dragbilen som man klampar, medan trailern, med godset, står kvar. händer det faktiskt att det då kommer en annan dragbil och tar trailern och sticker. Det kan ju inte vara meningen att det ska vara på det sättet. Man måste klampa även trailern, men det gör man inte .