prot · H4093 · 2016-09-15 00:00:00 — jobbar regeringens utredare med ett förslag om att inskränka företags möjlighet att verka i välfärden som är så hårt att utredningens egen expert säger att det i praktiken skulle innebära ett förstatligande av välfärdssektorn, vilket allvarligt skulle skada , dess tillväxt och allas vårt välstånd. är vi många som är oroliga. Därför frågar jag statsrådet : Hur ska ni få kvalitet och valfrihet i välfärden om det inte finns några företag där och inte heller något välstånd? 53 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Riskkapitalbolagen hör inte hemma i välfärdsverksamheterna. Det är inte min åsikt, herr talman, utan ord. De uttalades när satt i regeringen och var vice statsminister. Om vi menar allvar med att vi ska ha en effektiv resursanvändning och långsiktighet i välfärden måste vi vidta åtgärder så att de som är verksamma i välfärden och får våra skattepengar för att bedriva skolverksamhet och välfärdsverksamhet är seriösa och använder resurserna till det som de är avsedda för. Vi har inte de verktygen . Därför hade vi JB-konkursen. Vi har haft enorma övervinster i barn- och ungdomsvården, som är den välfärdsverksamhet som riktar sig till de mest utsatta i vårt samhälle. Regeringen kommer att verka för långsiktigt hållbara regelverk. Vi kommer att verka för mångfald och kvalitet. Vi blundar inte för problemen, och vi stannar inte vid retorik. 54 (L): Det finns bottennapp både inom privat och kommunalt driven välfärd. Många mätningar visar dock att välfärdsföretagen i genomsnitt har högre kvalitet och mer nöjda servicetagare. ska inte ha vinsttak; de ska inte finnas över huvud taget i välfärden. Kvalitet säkras genom höga krav och skarp tillsyn, inte genom att man jagar väderkvarnar. Vad svarar statsrådet de seriösa välfärdsföretag och nöjda servicetagare som är oroliga för framtiden? 55 Statsrådet (S): De seriösa privata aktörer som finns i den gemensamt finansierade välfärden och som levererar kvalitet har inget att frukta. De kommer att vara välkomna i det fortsatta systemet och kommer att kunna bidra till att utveckla välfärden och höja kvaliteten i välfärdsverksamheterna. Men de som är inne i välfärden för vinstjakten, som drar ned på bemanningen för att öka vinsten och som försämrar kvaliteten för att maximera vinsten ska inte finnas i den gemensamt finansierade välfärden i . Här fokuserar vi på kvalitet och effektiv resursanvändning. 56 (M): På ett något udda sätt släppte regeringen beskedet att Riksutställningar på ska läggas ned. Riksutställningar är en expert- och resursmyndighet för utveckling och samarbete inom museiområdet och stöder museerna genom såväl omvärldsanalys som metodutveckling och rådgivning. I utredningen om ny museipolitik som överlämnades till regeringen föreslogs att Riksutställningar skulle läggas ned och att resurserna i stället skulle användas till att bygga upp en ny museimyndighet. betonades att verksamheten är viktig, och det gäller framför allt Riksutställningarnas betydelse för utveckling och samverkan men också det särskilda uppdraget när det gäller den samtida konstens utveckling och spridning. Vad jag förstår är tanken att allt ska uppgå i , som förvisso är duktiga på sitt men som ägnar sig åt helt andra saker. Jag är en positiv person och hoppas alltid att kulturministern har en plan innan hon river upp och lägger ned. Min fråga är därför: Hur tänker hon garantera att Riksutställningars viktiga kompetens tillvaratas och utvecklas? 57 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar riksdagsledamot . Jag har en plan. Jag har en plan för kulturen i . Jag har en plan för att vi ska skapa mer kultur till fler. Kulturen är en mötesplats för människor, och vi behöver ett som håller ihop och fler mötesplatser. Vi behöver också en sammanhållen kulturpolitik. Vi behöver en professionaliserad kulturpolitik, en professionalism som finns i våra institutioner. är en sådan plattform, en möjlighet. Vårt beslut att Riksutställningar ska avvecklas och växa in i är en satsning på de viktiga uppgifter som Riksutställningar har och har utfört med den äran. Vad gäller de jobb som finns på , en ö som har fantastisk potential men där det är viktigt att jobben finns kvar, vill jag poängtera att det inte finns någon risk för att dessa försvinner. 58 (M): Jag undrar vilken konsekvensanalys regeringen har gjort innan man släpper detta besked. Att en sådan saknas påtalade Riksutställningar i sitt remissvar . I remissvar nämns inte med ett ord hur man ska tillvarata och utveckla Riksutställningars verksamhet, utan man ser det som en sysselsättningspolitisk fråga. Riksutställningars roll har varit under diskussion , men förändringar måste göras med respekt för uppdraget och kompetensen och utan att man kastar ut barnet med badvattnet. 59 Kultur- och demokratiminister (MP): Riksutställningars vara har diskuterats . Det finns mycket skrivet och många tankar. Vi har också haft utredningar om detta, bland annat , och många remissvar. Detta går i linje med remissvaren. Det är alltså underbyggt, och vi vet vart vi ska. Vi ska stärka kulturens roll i vårt land. Vi ska ge den mer plats. Vi ska professionalisera den och visa att med professionens hjälp och med ett armslångt avstånd mellan politiken och professionen kommer dessa verksamheter att utvecklas till allas vårt väl och ve. Åtgärder mot skattefinansierad lönedumpning 60 (S): tillbaka pågår det en debatt om det är rimligt eller inte att skattepengar används för att finansiera lönedumpning. Jag tycker inte att det är rimligt, och därför är det glädjande att det ligger en proposition på bord om att förhindra skattefinansierad lönedumpning. Dock cirkulerar det flera oroande påståenden om lagförslaget i debatten. Bland annat hävdas att regeringens förslag ställer lägre krav på utländska företag och att dessa därigenom kommer att kunna ägna sig åt lönedumpning. Kan civilministern klargöra om detta stämmer eller inte? 61 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. I ska svenska löner gälla. Det första vi kan göra för att säkerställa detta är att se till att våra skattepengar inte används till att dumpa lönerna för dem som sliter i välfärden och i offentligt finansierad verksamhet. Vi får oroande rapporter från åkerinäringen. Vi får mycket oroande rapporter från taxibranschen om bekräftade lägstalöner på . Detsamma gäller städbranschen. har vi tagit fram ett förslag som innebär att det offentliga ska ställa krav på sjysta villkor i samband med offentlig upphandling. Dessa villkor ska gälla både svensk arbetskraft och utstationerad arbetskraft. Det ska bli en klar förändring mot hur det är nu när svenska seriösa företag som erbjuder sina medarbetare löner och villkor enligt svenska kollektivavtal diskrimineras. Denna diskriminering måste upphöra, och det sker genom att vi lagstiftar mot det. 62 (S): Jag tackar för svaret. Det är såklart viktigt att vi konkurrerar på lika villkor oavsett om det är svensk eller utländsk arbetskraft. Jag ser fram emot att propositionen går igenom i . 63 (SD): har aktivt verkat för att få bort tiggeriet i , som har blossat upp, inte minst i och med öppna gränser mot bland annat och . Vi har drivit frågan aktivt i både och den offentliga debatten. Alla andra partier har varit negativa till våra förslag och dessutom kastat en massa mindre smickrande epitet på oss på grund av dem – tills alldeles då nästan alla insåg att hade rätt igen. En tydlig omsvängning skedde när civilministern sa att han övervägde att införa ett tiggeriförbud liknande det i våra grannländer. Problemet är bara att regeringskollegan dementerade utspelet, och både och tillbakavisar att det förs sådana samtal i regeringen. Kommer regeringen att komma med ett förslag om att förbjuda tiggeri, eller var det bara tomt prat? 64 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är allvarligt att människor lever under så fattiga och utsatta förhållanden att de tvingas till tiggeri. Det strider mot den människosyn som regeringen vägleds av om människors lika värde. Att tigga för sitt uppehälle är inte någon långsiktig lösning. Det är inte hållbart, och det leder inte till att människor får ett bättre liv. Lösningen på detta finns i att människor som kommer till för att tigga får drägliga livsförhållanden i sina egna hemländer. Det är huvudlinjen i regeringens politik. Vi utesluter inte att man kan behöva vidta ytterligare åtgärder. Det är till exempel viktigt att man kan avhysa personer som bosätter sig olovligen. Också andra saker kan behöva göras, men grundsynen är att människor som är så utsatta att de inte har någon annan väg framåt än att tigga ska få stöd och hjälp till ett värdigt liv. 65 (SD): Svaret på min fråga, även om inte sa det rakt ut, är alltså nej. Svaret från regeringen är att de inte ska förbjuda tiggeri, utan de ska ha fler sociala insatser och slänga ut mer pengar på de EU-tiggare som kommer till vårt land. Det är beklagligt. sitter i salen , men han kunde uppenbarligen inte svara på frågan själv. Jag tycker att det är bra att vi fick ett tydligt svar, även om vi inte fick höra det. Jag ställer ändå frågan: Var det ett ja eller nej på om ni vill införa ett tiggeriförbud? 66 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag svarar under frågestunden för de frågor som inte rör något av de andra statsrådens ansvarsområden. Det är därför jag svarar på denna fråga. Det är ett allvarligt problem att människor tigger på gatorna i . Så kan vi inte ha det, men har inte lösningen på detta problem. 67 (M): förslag till regional indelning för har för del otillräckliga funktionella samband. Regionen blir dessutom geografiskt väldigt stor. Det är uppenbart att andra hänsyn än det som borde vara grunden, det vill säga arbetsmarknadsregioner och tillväxt, ligger till grund för kartritningen. Hur sjukvården ska organiseras är en märklig utgångspunkt. Ett av är att de nya länen ska vara väl anpassade till befolkningens vardagsmönster. Det är inte nuvarande förslag. Det är olyckligt att slarva bort en viktig reform genom fel fokus. Dessutom är tidsplanen orealistisk, med ett ikraftträdande . Varför vill regeringspartierna göra denna reform till ett hastverk där medborgarnas frågor saknar svar och rimlig demokratisk implementering nonchaleras? 68 Statsrådet (S): Tack, , för frågan och för engagemanget i regionfrågan! Den decentraliserade välfärdsmodellen måste värnas och utvecklas. Vi behöver decentralisera mer av beslutsfattandet närmare människorna. Då behöver vi regioner som är jämnstarka och som har rätt förutsättningar för att fortsätta att bedriva sjukvård, regionalt utvecklingsarbete och inte minst kollektivtrafik. För detta behöver vi genomföra en reform som påverkar de administrativa gränserna. Just nu har vi ett förslag på bordet som remissbehandlas, och alla berörda parter har möjlighet att komma in med remissvar. kommer vi att ta emot remissvaren, och därefter kommer vi att fortsätta beredningsprocessen. Självklart är det viktigt att beakta de synpunkter som finns när det gäller indelningsfrågor, men det är otroligt viktigt att vi fortsätter att decentralisera välfärden och den offentliga sektorn i och att vi regionaliserar . Det är en styrka för vårt land. 69 (M): Om det beslutas om den föreslagna regionala indelningen är det enda rimliga ikraftträdandet . Det är orimligt att de sex befintliga landsting som är tänkta att bilda ska hinna omorganiseras till ett landsting som samordnar övrig verksamhet till . Varför inte låta frågan belysas och diskuteras i en valrörelse? 70 Statsrådet (S): Jag tror att är rätt ensam om att mena att detta är ett hastverk där vi har en skyndsam process. Jag tror att det var 1967 som den första utredningen om den regionala indelningen i redovisades. har vi haft två statliga utredningar som har föreslagit en ny regional indelning i både statlig och landstingskommunal sektor. Detta har diskuterats väldigt intensivt , både i Landstingssverige och i staten. är det att agera, men det måste självfallet göras med förankring hos de berörda aktörerna. 71 (C): Det är nu tredje gången gillt som det påpekas för kulturministern att samlingslokaler behöver ett utökat stöd och att lokal utveckling, demokratiska samtal, kultur, integration och möten förutsätter de mötesplatser som våra 1 423 bygdegårdar erbjuder. presenterar regeringen sin budget. och arbetarrörelsen blir säkert lika besvikna som vi i bygdegårdarna om det återigen visar sig att ministerns prat om civilsamhällets betydelse är lika tomt som . Kommer hon att fortsätta att urholka stödet till samlingslokalerna och deras organisationer eller inte? Det talades tidigare om det professionella kulturarbetet. Vi behöver den ideella kulturen också. 72 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för engagemanget i frågan! Det är ett engagemang som du delar med många av dina partikamrater och många här i . Att människor får möjlighet att mötas är vi i väldigt stort behov av. Det som vi i regeringen just nu arbetar intensivt med och som vi kommer att fortsätta att arbeta intensivt med också under nästa mandatperiod är att skapa mötesplatser. Vi håller på med ett samhällsbygge. Vi satsar på ett som håller ihop. Då är det frivilliga arbetet, det fria kulturlivet och civilsamhället helt centralt. Självfallet behöver man mötesplatser. Jag har aldrig pratat tomt, aldrig i hela mitt liv, och jag kommer inte att göra det nu heller. Tvärtom kommer vi med besked som kommer att slå många med häpnad. 73 (C): Tomt och tomt, . informerades du om att din myndighet använder en och av det stöd som skulle gå till samlingslokalernas organisationer för att i stället betala personalens löner. ber jag dig återigen att komma till något av våra 1 400 hus för att på plats se hur mycket varje satsad krona gör för ungdomar, för kulturen, för den lokala utvecklingen och för möten i vardagen mellan svenskar och nyanlända. Du sviker oss väl inte en gång till? 74 Kultur- och demokratiminister (MP): Återigen: Jag är glad för detta engagemang. Här möts vi verkligen över de gränser som man försöker sätta upp. Det civila samhället är helt centralt i det samhällsbygge som vi håller på med, och självfallet behöver man mötesplatser. Jag åker runt i landet och träffar dem som du talar om , , för att få detta ännu mer bekräftat, som underlag för den politik vi bedriver. 75 (SD): Min fråga går till försvarsministern. Jag kan inte säga att det är glädjande att se att försvarsministern har brutit avvecklingen och nedbrytningen av försvarssystemet, där Alliansen tävlade i att ha ledartröjan. Om man tittar på de strategiska platserna, varav är en – försvarsministern är medveten om det – ser man att vi nu bygger upp försvaret där igen. Hur ser nästa steg ut? Hur ser framtiden ut? Jag tänker på luftvärn, artillerisystem, robotar och värnpliktsutbildningen, som införs igen. Ska man lokalrekrytera till den och utbilda på ? Kan försvarsministern utveckla lite grann när det gäller framtiden och steg två och kanske tre? 76 Försvarsminister (S): har regeringen fattat beslut om att ändra regleringsbrevet till Försvarsmakten. Där tidigarelägger vi etableringen av stridsgruppen på . Det som är sagt i det beslut som gäller är att vi ska bygga upp stridsgruppen med ett mekaniserat kompani och ett stridsvagnskompani, sammanlagt ca 300 personer. Det ska övas med luftvärnskapacitet och marin basering i området. Vi ska ha flygvapnets närvaro på Visbybasen och ha en hög frekvens av övningsverksamhet över huvud taget. Det är vad vi har att vänta . Sedan krävs det kanske ingen djupare fantasi för att se att när Försvarsberedningen väl är tillsatt blir detta en fråga som kommer att diskuteras där. Då finns all anledning att ta upp en del av de perspektiv som berör. 77 (SD): Jag tycker att det är glädjande. Jag vet att försvarsministern inte kan prata om vilka luftvärnssystem som vi ska köpa. hoppas vi sverigedemokrater att man satsar på de system där svensk försvarsindustri kan vara en del och där vi har spetsteknologi – sådana system finns. Jag vet att försvarsministern inte kan peka ut de systemen. Men med försvarsministerns klokhet tror jag säkert att han sprider sanningar runt omkring sig även i det stycket. 78 Försvarsminister (S): Tack för de smickrande orden! Den ön har ett militärstrategiskt läge som är viktigt inte bara för . Det som sker på har direkt bäring också på de baltiska länderna och är viktigt också för . Det var en stor glädje att kunna besöka flygvapenövningen för sedan, där finska förband deltog i övningsverksamheten på . Statlig närvaro i hela landet 79 (S): Först måste jag visa min uppskattning och glädje över att regeringen har aviserat att det kommer att bli en ny jämställdhetsmyndighet i . Jag är väldigt glad över att det ska bli ett strukturellt arbete för att komma till rätta med jämställdheten. Men det var inte det jag tänkte fråga om, för det vet jag ju redan. Jag tänkte ställde en fråga till angående myndigheters lokalisering och närvaro i hela landet. bygger på den svenska modellen, på gemenskap och på att hålla ihop i hela landet. Statlig närvaro är viktig för människor. Det handlar om både vikten av att lokalisera myndigheter men också att finnas nära, så att man kan få service. Hur går arbetet i regeringen med att se till att det fungerar i hela landet? 80 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Den centraliseringsvåg som har pågått i den svenska staten måste få ett slut, och den har fått ett slut. Regeringen sa ifrån när planerade att lägga ned nio kontor på mindre orter, bland annat och . Vi sa att det är viktigt att staten förstärker sin närvaro. har vi satt igång ett arbete med att få en övergripande styrning av myndigheternas lokalisering i syfte att förstärka den statliga närvaron runt om i vårt land. Vi har också satt igång arbetet med att omlokalisera hela eller delar av myndigheter från till andra delar av landet. Den första myndighet som omlokaliseras är , som kommer att flyttas från till . Detta kommer att fortsätta. Vi kommer att se fler omlokaliseringar . Det handlar om att förstärka den svenska statens legitimitet. Medborgarna i vårt land ska känna och veta att den svenska staten finns i hela vårt land och bryr sig om hela vårt land. 81 (S): Det tycker jag låter jättebra. Det är ett steg i rätt riktning, och det är välkommet. Det har verkligen behövts, eftersom det har varit en centraliseringsvåg. Men går det att skynda på arbetet? Finns det fog för att placera ut myndigheter av arbetsmarknadsskäl, eller är det viktigaste att det finns en god service i hela landet? Vad säger ministern om det? 82 Statsrådet (S): Det är egentligen två frågeställningar. Det är viktigt att ha god service i hela landet, så att medborgarna kan komma i kontakt med staten och den offentliga sektorn. Det är ett arbete som pågår. Vi har också erfarenheterna och arbetet med servicekontoren. Sedan handlar det också om att omlokalisera myndigheter för att se till att få en bättre spridning av de statliga jobben. Där har vi den rapport som vi beställde från Statskontoret som vi utgår från. Vår målsättning är att vi ska matcha myndigheter som är lämpliga att omlokalisera med städer som har förutsättningar att ta emot dessa myndigheter. Kommuners uppföljning vid offentlig upphandling 83 (M): Min fråga går också till statsrådet , och den berör offentlig upphandling. Före frågestunden har det varit en del interpellationsdebatter. Vi vet att det är tufft för kommunerna. Det är mycket tryck utåt. Inom ramen för offentlig upphandling finns det också en oro från kommunerna ute i landet för hur det nya förslaget blir när det kommer ut i verkligheten. Om man sätter kommunens vardag i centrum och som exempel tar uppgrävning av en gata för att illustrera det hela kan man inse att det inte blir en uppföljning av arbetskraften före eller efter utan på plats direkt, på gatan. Då vill jag fråga statsrådet om han inte anser att det blir en tung belastning som vi lägger på kommunerna, dessutom mitt i ett ansträngt läge, för att på plats använda resurser för detta. 84 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det finns väldigt mycket som vi måste göra när det gäller utvecklingen av den offentliga marknaden. Vi måste säkerställa att vi har bättre uppföljning. Det är ett arbete som pågår och som regeringen har intensifierat, med skapandet av och deras arbete med uppföljningsmetoder. Vi måste få bort lönedumpningen. Där avser regeringen att jobba med frågan på bred front. Vi har lagt fram förslaget att göra det obligatoriskt att ställa krav på lägsta nivåer, för att få sjysta villkor. Den frågan hanteras av . Vi anser att detta underlättar för kommunerna, för som det är nu måste kommunerna hitta egna modeller. Vi vet att många svenska kommuner har skapat egna modeller, som Vita jobb-modellen och andra modeller som diskuteras. Vi behöver ett nationellt regelverk som ger kommunerna trygghet och en myndighet som underlättar för kommuner men också för leverantörer, för företag måste kunna få stöd i upphandlingsfrågor. Därför är det viktigt att har fått i uppdrag att ge service både till upphandlande myndigheter och till leverantörer och potentiella anbudsgivare. 85 (M): Uppföljning är A och O. Men just tillvägagångssättet med den skrivning som regeringen har valt – som leder till så stora tillämpningssvårigheter – innebär att det blir väldigt kostsamt och tidskrävande och skapar en enorm arbetsbörda. Jag tycker inte att det är den vägen som man bör gå, och jag undrar om statsrådet verkligen menar det. 86 Statsrådet (S): Det finns många olika metoder som kan användas i uppföljningsarbetet. En sak som vi tittar på är hur vi kan samordna uppföljningen bättre för att pressa kostnaderna för uppföljningen men framför allt underlätta för leverantörerna. Ju tydligare lagstiftningen är, desto lättare blir det för upphandlande myndigheter och leverantörer. Ju mer abstrakt lagstiftningen är och ju mer vi övervältrar på kommunerna när det gäller tolkningsfrågor, desto svårare kommer det att bli för upphandlande myndigheter. Effekten kommer att vara värst för de leverantörer som vill få ta del av det offentliga. Kravet på delårsrapporter för statliga myndigheter 87 (MP): Också jag har en fråga till civilministern, statsrådet . är det ett sextiotal statliga myndigheter som har lagstiftningskrav på sig om att upprätta delårsrapporter. gjorde en granskning av detta, som publicerades . De fann att kravet inte är ändamålsenligt. Slutsatsen är att nyttan med delårsrapporterna är mindre än kostnaden och att nyttan är begränsad för regeringen, myndigheterna själva och . Därför skulle jag vilja fråga statsrådet: du att ta vidare rekommendationerna och avskaffa kravet på delårsrapporter för de omkring 60 myndigheter som har det kravet? 88 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det är en mycket viktig fråga, om de administrativa bördor som vi har på våra förvaltningsmyndigheter. Regeringen har satt igång ett stort arbete inom ramen för tillitsreformen, som statsministern berörde i regeringsförklaringen. Statskontoret har fått i uppdrag att identifiera tidstjuvarna i offentlig sektor, så att regeringen har möjlighet att eliminera de tidstjuvar som inte är legitima. Vi har också satt igång arbetet i Tillitsdelegationen, som kommer att jobba med att utveckla styrmodeller bortom , där syftet är att låta professionerna i offentlig sektor vara proffs. Det finns flera förslag som diskuteras som Statskontoret har lagt fram. Vi håller på att studera dessa förslag. Målet är att minska den administrativa bördan i den offentliga sektorn. Framför allt handlar det om att ge professionerna i den offentliga sektorn större handlingsutrymme så att de kan lägga mer av sin tid på kärnverksamheten. Då behöver vi också jobba med att minska kraven på återrapportering och fokusera på det som är relevant. 89 (MP): Jag tackar för svaret. Det har hänt väldigt mycket då det fattades beslut om detta lagkrav. går det så mycket snabbare i verksamheterna, och man måste följa upp på ett helt annat sätt och vidta åtgärder betydligt fortare än halvårsvis. Att ta bort ett sådant krav skulle minska jobben och spara pengar.