prot · H40932 · 2016-11-22 00:00:00 — Denna debatt handlar inte om Nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism, men det var dåvarande som i regeringen utsåg Nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism. I regeringens svar omtalas den som en av de absolut viktigaste åtgärderna i det brottsförebyggande arbetet. Det var alltså minister som presenterade denna satsning. Arbetet har lett till att många kommuner har handlingsplaner mot våldsbejakande extremism. säger att de flesta stora kommuner har sådana handlingsplaner, men det är tyvärr fel. Jag hörde ett inslag från Ekot där inrikesministern lite slarvigt sa att alla kommuner har samordnare. Men det finns inga lokala samordnare mot våldsbejakande extremism – inte ens i kommuner som . Där är det en säkerhetsansvarig som ska träffa och polisen för att gå igenom läget. En sådan person kan inte räknas som en lokal koordinator mot våldsbejakande extremism. Det ministern sa om passen är inte heller regeringens förtjänst. Alliansen och tillsatte utredningen, och detta har ingenting med terrorismpaketet att göra. Ni hade bara att expediera detta, vilket vi också har ställt oss bakom. Det har dessutom kommit in motioner i . Det var inte Socialdemokraterna som tillsatte utredningen om att komma åt missbruket av svenska pass. Ordet ”terrorism” står nästan inte ens i det betänkande som har fattat beslut om. Däremot yrkade Liberalerna bifall till ett förslag om att utveckla vissa paragrafer så att det blir ännu lättare att dra in pass för misstänkta terrorister. Denna debatt handlar dock om Säkerhetspolisens beredskap. Som lagstiftare och ledamot av justitieutskottet tycker jag att regeringen måste kunna berätta vad som stod i uppdraget som ministern återkommer till. Hur ska man intensifiera sitt arbete vad gäller IS-återvändare? Hur kommer det sig att statsrådet i slutet av detta mycket korta interpellationssvar säger att Nationella samordnaren har tagit fram verktyg och riktlinjer till kommuner att utveckla förmågan att hjälpa dessa individer, alltså IS-återvändarna? , en av regeringens experter vid , sågar kommunernas hantering och efterfrågar just en nationell riktlinje för dessa frågor. Det är anmärkningsvärt att Försvarshögskolan, som är leverantör till regeringen av många av dessa underlag, efterfrågar någonting. Det här tyckte jag var viktigt att följa upp, och jag vill ha besked från inrikesministern om detta är på plats. Har Nationella samordnaren fått i uppdrag att ta fram en nationell riktlinje till kommunerna? Det gäller förresten inte bara kommunerna utan även landstingen, myndigheterna, polisen och andra aktörer som möter personer som kan vara potentiella risker i samhället. Jag har inte berört det, men vet att vi har sagt att det ska vara obligatoriskt att träffa vid hemkomst och att vi även har lagt fram andra förslag. I vår budget har vi dessutom dubblat anslaget till åklagarväsendet för att fler personer ska utredas. På ingen av dessa punkter har regeringen gått oss till mötes. 32 Statsrådet (S): Det stämmer att regeringen inte har föreslagit en ökning av anslaget till . Skälet till detta är enkelt: går med överskott och har ett anslagssparande som kan användas. Myndigheten har heller inte efterfrågat något ökat anslag. När det gäller uppdraget till och vad regeringen kan redogöra för i finns en offentlig upplaga tillgänglig för ledamöter. Sådant i uppdraget som skulle kunna skada rikets säkerhet är maskat. Jag kommer inte att i talarstol kunna redogöra för saker som kan hota rikets säkerhet. Det tror jag att förstår om han tänker efter. frågar mig vidare varför en forskare på Försvarshögskolan påstår något annat än vad regeringen här ger uttryck för. Den frågan får nog själv försöka svara på. Jag ger svar om vad som är regeringens och myndighetens uppfattning. Vad anser att någon forskare på Försvarshögskolan har sagt får han reda ut på egen hand. Det blir näst intill parodiskt när talar om den tidigare regeringens haveri med passen. Han säger om regeringens proposition att ordet ”terrorism” nästan inte står i det betänkande som har behandlat. Kan reda ut vad han menar med ”nästan inte”? Det är lite svårt för mig att göra det. Jag kan dock säga något om stoppet för missbruk av pass. Vi har inte längre 176 000 svenska pass på vift. Detta är en viktig del i att bekämpa terrorism och terrorresor. Det utgör även en viktig del i att de personer som har begett sig från inte kan komma tillbaka under falsk identitet och på så sätt försöka undgå bestraffning. 33 (L): har inte bara misslyckats med svensk polis och tillsättningen av rikspolischefen utan även med hanteringen av IS-återvändare. har till lagt fram en enda proposition om terrorism, och den handlade om så kallade terrorresor. Detta antog på begäran och uppmaning av . Sedan har det inte kommit ett enda förslag till riksdag och justitieutskottet om hur vi ska skärpa lagstiftningen för att komma åt och lagföra fler terrorister. Ja, det var vi som tog fram åtgärder mot missbruk av pass, men det är inte det som den här debatten handlar om. Det stod ingenting om terrorism i passbetänkandet. Det var därför vi yrkade på att lagstiftningen skulle skärpas. Socialdemokraterna röstade nej i kammaren. Men det finns ett tillkännagivande från en majoritet i riksdag mot parti och , som har en annan uppfattning. Det tillkännagivandet har vi skickat till regeringen. När det gäller budgeten och svensk beredskap, som är kärnan i denna interpellation, är jag väldigt besviken. Jag får inga besked om hur svensk beredskap ser ut, trots att regeringen var senfärdig. Så sent som gav man ett uppdrag att intensifiera arbetet. Så var det trots händelserna i och i och andra tragiska händelser. Vi får ingen återkoppling. Jag har också förstått att regeringen inte avser att lyssna på Liberalernas förslag om att på nytt samtala om att tidigarelägga lagstiftningen när det gäller strid och samröre med terrororganisation utomlands. Det tycker jag är väldigt beklagligt. 34 Statsrådet (S): Återigen: Tonläget i den här debatten är väldigt märkligt. Det finns ett skäl till att de sex partier som kom överens om 21 skarpa åtgärder mot terrorism inte har träffats. Det är att när regeringen bjöd in bland annat till en sådan träff var det bara en av allianspartiernas företrädare som hade möjlighet att möta statsrådet. Vi kommer naturligtvis att förnya vår inbjudan och hoppas att den gången har bättre tid i sin kalender för att träffa regeringen och diskutera förslagen. När det gäller de skarpa åtgärderna vill jag säga: Ni hade på er. Ni kriminaliserade inte terrorkrigsresor. Ni stoppade inte missbruket av svenska pass. Ni fick inte fram några kommunala samordnare. Ni fick inte fram några kommunala handlingsplaner. Vi har skärpt Säpos arbete och vid makten ökat Säkerhetspolisens budget. Det är upp till var och en att jämföra hur bra det gick för parti vid makten med hur det har gått för den här regeringen. Vi har från dag ett hållit koll på dem som har återvänt från slagfält. Säkerhetspolisen har en bra kontroll på dem. Det är en väldigt stor uppgift, och det är bakgrunden till att regeringen kraftfullt har ökat Säkerhetspolisens budget. Trots det arbetet finns det aldrig några garantier för att man kommer att bli framgångsrik. Det har den tragiska utvecklingen i vår omvärld alltför tydligt visat. Men vi är fast beslutna att göra allt vi kan för att bekämpa terrorismen och även i fortsättningen göra det i samarbete med de sex partier som har kommit överens om den nationella strategin mot terrorism i . Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2016/17:112 om strandskyddet och bostadsbyggandet 35 Miljöminister (MP): har frågat landsbygdsministern vilka åtgärder han kommer att vidta när det gäller lagstiftningen om strandskyddet för att förenkla för bostadsbyggande i storstadsregionerna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. I sin interpellation framhåller bland annat att det är olyckligt att strandskyddsreglerna används som en förbudslagstiftning och att lagen borde rymma en möjlighet till avvägning mellan enskilda och allmänna intressen. Hon menar vidare att länsstyrelsernas hantering av särskilt det utvidgade strandskyddet ställer till problem. Som jag anförde i mitt svar på partikollega fråga om strandskyddet (fråga 2016/17:246) kan jag konstatera att de regler om strandskyddet som vi har – och som nu vill ska ändras – beslutades efter ändringsförslag från den tidigare borgerliga regeringen. Jag vill understryka att ett av de centrala syftena med dessa ändringar var att begränsa ytterligare byggnation i de delar av landet där stränderna redan har exploaterats i hög grad och det finns ett starkt tryck på ytterligare byggnation längs stränderna, det vill säga typiskt sett i närheten av storstäderna. Både av strandskyddsreglerna i sig och av de förarbeten som föregick den borgerliga regeringens reform av reglerna framgår att det rör sig om en förbudslagstiftning i syfte att skydda naturvärden och allmänhetens tillgång till strandområden. Strandskyddsreglerna ska liksom övriga regler om områdesskydd enligt tillämpas så att hänsyn tas även till enskilda intressen. En inskränkning i den enskildes rätt får inte gå längre än vad som krävs för att syftet med skyddet ska tillgodoses. När det gäller det utvidgade strandskyddet vill jag hänvisa till mitt svar på partikollega interpellation (interpellation 2016/17:90) vid debatten . Som jag anförde då genomfördes både de bestämmelser om utvidgat strandskydd som vi har och länsstyrelsernas översyn av det utvidgade strandskyddet på initiativ av den tidigare borgerliga regeringen. Enligt analys av resultatet av översynen ledde översynen till att det utvidgade strandskyddet minskade både i landet som helhet och i de flesta länen. Regeringen anser, i likhet med den tidigare borgerliga regeringen, att hänsyn också måste tas till strandskyddets syften i de delar av landet där stränderna redan har exploaterats i hög grad och att det där kan vara desto viktigare att begränsa ytterligare byggnation. Vi har inte för avsikt att ändra denna inställning. Som jag har anfört i flera tidigare svar till riksdagsledamöter avser regeringen dock att se över reglerna om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen – de så kallade LIS-reglerna. Vi vill se en levande landsbygd som kan utvecklas, som ett attraktivt landskap kan bevaras och värdefulla naturmiljöer skyddas, och bedömer att det finns en potential att utveckla LIS-instrumentet i det syftet. Syftet med översynen är att ytterligare främja landsbygdsutveckling i områden med god tillgång till stränder utan att de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda riskerar att skadas. 36 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Statsrådet lyfter i sitt svar flera tidigare frågor och interpellationer från mina moderata kollegor. Det visar tydligt hur viktig vi tycker att denna fråga är. Vi ser alla, oavsett var vi kommer ifrån, vilka konsekvenser de nuvarande strandskyddsreglerna får i våra respektive valkretsar. I , som jag kommer från, försvåras, försenas och omöjliggörs viktiga bostadsbyggnads- och infrastrukturprojekt. Och i mer glesbefolkade områden går det inte att erbjuda attraktiva boendemiljöer vid vatten, något som är en av de stora fördelar som dessa delar av landet kan locka nya och välbehövliga invånare med. Statsrådet lyfter också att nuvarande regelverk har initierats av alliansregeringen och ställer sig därför frågande till mina och mina kollegors frågor. Men även solen har fläckar. Även alliansregeringen gjorde bedömningen att effekterna av de nya reglerna inte blev det som var tanken från början. Därför tillsatte man Strandskyddsdelegationen. Länsstyrelserna har använt möjligheten till utvidgat strandskydd minst sagt generöst, vilket gjort att det på många håll sätts stopp för byggande inom från vatten. Vad som räknas som vattendrag finns det också många frågetecken kring. Hur bred ska en bäck vara, till exempel? När ska man beräkna bredden? Vad räknas som ett vattendrag? Inom har vi insett att det inte räcker med att skruva i befintligt regelverk. Det behövs en helt ny lagstiftning inom detta område, en lagstiftning där man ger kommunerna större inflytande och där tillämpningen blir betydligt mer flexibel. Vi anser till exempel att det är rimligt att utse särskilt bevarandevärda områden men att det i övriga strandnära lägen ges större möjligheter till byggnation. Det bör också finnas områden som undantas från strandskydd, inte minst för att underlätta byggnation i till exempel glesbygd. De regler kring strandskydd, och för den delen även andra regler som reglerar byggnation, som vi har gör att det är svårt och tar att få fram nya bostäder. Ett lysande exempel är , som tyvärr har svårt att hitta boenden för nyanlända. De flesta delarna av kommunen ligger inom från vatten, och de delar som inte ligger inom från vatten upptas av riksintressen. Detta gör det väldigt svårt att hitta byggbar mark i kommun. Grunden för strandskydd, att bevara och tillgängliggöra strand, är vi nog alla överens om. Men att inte regeringen ser att det behövs ett rejält omtag tycker jag är minst sagt anmärkningsvärt. Att bo och leva i närheten av vatten är en stor förmån och ger en bra boendemiljö. Vi har gott om stränder, och närhet till vatten har många som bor i vårt land. 37 Miljöminister (MP): Jag vill börja med att berömma ärlighet, för detta handlar om, vilket blir allt tydligare för varje interpellation i frågan, att inte är nöjda med den kompromiss som gjordes under den förra alliansregeringen. Det kanske inte var vilja som gick igenom. Uppenbarligen är man inte nöjd med det beslut som man har fattat och som tillämpas runt om i landet. Det är viktigt och bra att ledamoten är ärlig med detta. Men att peka på de myndigheter som har att tillämpa denna lagstiftning och säga att det skulle vara deras fel att lagen inte tillräckligt väl överensstämmer med intention med lagen, som dock inte står i lagen, är väldigt märkligt. Självklart kan det inte vara länsstyrelsernas fel om ni inte är nöjda med den lag ni skrev. Då får ni väl föreslå att lagen görs om. efter att den senaste bestämmelsen beslutades fattades det också beslut om en översyn av just tillämpningen av alla beslut gällande utvidgat strandskydd. Det är en översyn som pågår och alltså inte är färdig. Det har gjorts en utvärdering av hur det har gått så här långt, och det har lett till ganska stora minskningar över landet. Men översynen är inte färdig. Ändå är beredd att dra slutsatsen att regler som hon själv var med och skrev inte fungerar tillräckligt väl. Det är förhastat. Det är väldigt tydligt att ett syfte med den senaste ändringen av strandskyddet var att nybyggnation inom områden som redan har ett stort tryck på stränderna skulle begränsas genom striktare regler. Å andra sidan anges i förarbetena till de så kallade LIS-reglerna att det finns områden i närheten av landets större tätorter som inte ska kunna komma i fråga för LIS-undantag utan snarare skyddas mer. Regeringen, i likhet med den tidigare borgerliga regeringen, det vill säga det de faktiskt fattade beslut om, menar att man måste ta hänsyn till strandskyddets syften i de delar av landet där stränderna redan har exploaterats i hög grad och att det där är viktigare att begränsa ytterligare byggnation. Vi avser inte att ändra denna inställning. Däremot vill jag och regeringen bygga vidare på LIS-instrumentet, vilket introducerades av den borgerliga regeringen men inte har nått sina syften och inte fått det genomslag som många förväntat sig. Vi kommer därför att se över LIS-undantaget i syfte att verkligen främja landsbygdsutveckling utan att äventyra strandskyddets syfte. Det finns en efterfrågan på bostäder i hela landet, och en reform av skulle kunna innebära att detta bättre kan mötas. Detta ingår i det bostadspolitiska paket som regeringen presenterade . 38 (M): En sak är vi i alla fall överens om, och det är att det behöver byggas fler bostäder. Bostäder vid vatten är attraktiva boendemiljöer både i storstadsområdena och på landsbygden. Vi ser väldigt tydligt att det regelverk vi har hindrar bostadsproduktion och gör det svårare för kommuner på landsbygden att bygga attraktiva boendemiljöer, likaväl som det är svårt för oss i storstadsregionerna att kunna bygga nya bostäder. Det finns ju mycket vatten även i storstadsregionerna. Det kommer också tydliga signaler från allmänheten att de har svårt att förstå regelverket och att det tolkas godtyckligt. Många ger också uttryck för att man inte ser särskilt mycket av det här med att väga enskilda intressen mot det allmänna. Det är väldigt lite av enskilda intressen som får väga tungt i dessa beslut. Regeringen kritiserar kommunerna för att de inte bygger bostäder, och många kommuner anger just byggregler inklusive strandskydd som en av orsakerna till att det tar tid och att det är svårt att få fram nya bostäder. Jag har varit kommunpolitiker och bland annat jobbat med samhällsbyggnadsfrågor, och om jag ska vara riktigt ärlig förundras jag ibland över att det byggs något över huvud taget. I blev en detaljplan underkänd i ett stort, nytt exploateringsområde på grund av strandskyddet. Det kullkastade planerna på att göra strandlinjen mer tillgänglig för allmänheten och omintetgjorde en väg som skulle vara bussgata och förse det nya området med kollektivtrafik. Jag undrar om regeringen helt blundar för den kritik som strandskyddsreglerna får från både kommuner och allmänhet. När får vi se ett strandskydd som verkligen skyddar det som är skyddsvärt men inte förhindrar utveckling och byggnation? 39 Miljöminister (MP): Ändringen av strandskyddsreglerna 2009 innebar bland annat att kravet att få utvidga strandskyddsområden skärptes. Det gjordes också en reform där vartenda beslut om utvidgat strandskydd tas om, en enorm process som pågår. Vi har fått ett hundratal överklagade ärenden som vi hanterar inom , och alla länsstyrelser arbetar fortfarande med de här frågorna, som i många delar är svåra, bland annat eftersom det alltid är avvägningar mellan ett flertal allmänna intressen och enskilda intressen. Regeringen ser att flera länsstyrelser har lyckats väldigt bra med att ta ett helhetsgrepp om strandskyddet inom sina län och inom översynen. Att det behövs fler bostäder i står helt klart. Att regeringen är mycket aktiv för att möjliggöra fler bostäder över hela landet tycker jag också är tydligt. Att vi lyssnar på kommunerna är lika tydligt. Kommuner och Landsting har till regeringen sammanställt en lång lista med förslag på regler som kan ändras snabbt, vilket kommer att underlätta bostadsbyggandet. Regeringen arbetar mycket aktivt med att punkt för punkt och i nära dialog med Kommuner och Landsting bocka av denna lista. Det är ett arbete som självklart förs framåt, framför allt av min kollega bostadsministern. Jag tycker också att det är märkligt att man säger att den här översynen är misslyckad, när en analys av översyn av det utvidgade strandskyddet så här långt, vilken presenterades , ger vid handen att arealen utvidgat strandskydd i landet har minskat . Detta är individuella beslut. I varje beslut har det allmänna intresset vägts mot det enskilda. Att avfärda detta som ett misslyckande och skylla det på och säga att de inte skulle ha följt regeringens beslut, när det i själva verket verkar vara själva beslutet man är missnöjd med, tycker jag är oaktsamt formulerat om våra myndigheter, som arbetar väldigt hårt med detta. Som jag sa: På många ställen har översynen av strandskyddet lett till förbättringar och förtydliganden som kommer att vara till gagn . En annan sak som jag tycker är tydlig är att den förra regeringen försökte ändra alla delar av reglerna kring strandskydd , och man verkar nu inte riktigt nöjd med någon del. Den här regeringen har identifierat LIS-reglerna som det mest angelägna att ändra, och därför startar vi en reform och en översyn av dem. Det är bättre att i god ordning göra en sak i taget och kanske göra det lite mer ordentligt än vad den förra regeringen lyckades med. 40 (M): Jag tror att jag och statsrådet har lite olika syn på vad ”mycket aktivt” är när det gäller att se till att det kommer fram nya bostäder. Att skicka ut några miljoner i subventioner till kommunerna ser inte jag som att vara väldigt aktiv och se till att det blir nya bostäder. Med tanke på de svar jag får både i statsrådets skriftliga svar och här i debatten är jag övertygad om att det nog inte är sista gången som statsrådet står här i talarstolen och debatterar strandskyddet med kollegor från , utan det kommer nog att ske fler gånger. Vi har insett att det inte räcker med förtydliganden och förbättringar utan det behövs ett rejält omtag. har oerhört långa sträckor av land som ligger vid vatten. Det går att bygga attraktiva miljöer utan att för den skull förhindra allmänhetens åtkomst till stränderna. Det går till och med att i byggprojekt göra stränderna än mer åtkomliga, som vi har försökt att göra i men där projekten tyvärr har fått läggas ned eftersom har sagt nej. Vi har insett att det behövs ett rejält omtag. Det räcker inte med att lappa och laga utan det behövs ett rejält omtag. Jag undrar varför regeringen inte ser det behovet när bostadsbristen är så stor. 41 Miljöminister (MP): Regeringen gör ett otroligt aktivt arbete för att möjliggöra bostadsbyggande i hela landet. Regeringen utför parallellt med det, och inte på något sätt i konflikt, ett aktivt arbete med att värna naturvården, skydda naturvärden och verka för ett ännu mer aktivt friluftsliv. Här är strandskyddet en pusselbit. fanns förhoppningar om att arbetet med bostadspolitiken skulle kunna ske i politiskt bred samsyn. Vi bjöd in till breda bostadspolitiska samtal. En av frågorna på dagordningen inför de mötena var strandskyddsreglerna. Tyvärr valde och övriga allianspartier att lämna de samtalen, och därmed har samtalen om bland annat strandskydd avbrutits. Det beklagar jag. Men detta innebär självklart inte att regeringens arbete för att skapa fler bostäder avstannar, som hänsyn tas till skyddet av naturen och att värna friluftslivet. Min kollega bostadsministern har presenterat ett bostadspolitiskt paket. Det har utvecklats i nära samarbete med kommuner genom organisationen och Landsting. De förslag på åtgärder som har kommit därifrån genomförs. I det paketet har strandskyddet inte pekats ut som det stora hindret. I stället finns andra delar som de ber oss arbeta med, och därför är det andra delar vi också arbetar med. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2016/17:120 om bromerade flamskyddsmedel 42 Miljöminister (MP): har ställt frågan till mig hur jag och regeringen går vidare med arbetet att inom Europeiska unionen fasa ut bromerade flamskyddsmedel. Jag vill tacka för att han tar upp frågan om bromerade flamskyddsmedel. De bromerade flamskyddsmedlen är en grupp av farliga ämnen som det är särskilt angeläget att helt fasa ut från varor i människors vardag och den yttre miljön. De sätts i samband med beteendestörningar, och vissa av dem är också misstänkt hormonstörande. De kan även ansamlas i fettvävnad och kan föras över från mamma till barn vid amning. I miljön är de långlivade och kan spridas långa sträckor via luften. De ansamlas i djur och sprids på så vis i näringsvävarna. är och har varit aktivt i arbetet med att fasa ut bromerade flamskyddsmedel inom EU och även på global nivå. är en global överenskommelse som förbjuder eller begränsar långlivade organiska föreningar. regleras HBCDD, penta-BDE och okta-BDE i konventionen. har drivit på för att nominera ytterligare ett ämne – deka-BDE – för förbud. Beslut om detta tas vid konventionens partsmöte . På EU-nivå har även drivit på för att reglera HBCDD under Reach och har tagit fram underlaget som innebär att ämnet har tagits upp på listan över kandidatämnen för tillståndsprövning.