prot · H30965 · 2016-02-10 00:00:00 — har valt att inte göra några åtaganden när det gäller tjänster till offentligt finansierad hälso- och sjukvård, offentligt finansierad utbildning, distribution av vatten samt film, tv och andra audiovisuella tjänster. Ett annat avtal som berörs i betänkandet är TRIPS. Det är ett avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, exempelvis patent och upphovsrätt och miljöteknik. Samma principer gäller givetvis här som redan har redovisats. Men värt att tillägga är att viktiga steg har tagits i och med inrättandet av en grön klimatfond 2009 och i klimatavtalet som slöts i om att underlätta tekniköverföring till fattiga utvecklingsländer, bland annat genom ekonomiskt stöd. När det gäller EU:s inre marknad kan vi konstatera att den är viktig och att mer kan och borde göras när det gäller att få alla länder att implementera de beslut som är fattade. I enlighet med den uppfattningen respekterar vi det beslut och den anpassning som gjorts till när det gäller sälprodukter men kommer att bevaka och aktualisera frågan i samband med framtida utvärderingar. Samma sak gäller exportförbudet av snus där vi har prioriterat det inhemska undantaget. Vi ser också positivt på att kommissionen nu tar fram strategier för att stärka såväl den inre digitala marknaden som den inre marknaden i stort. Utgångspunkten bör vara att fokusera på de områden som har störst potential för tillväxt och gränsöverskridande handel inom EU. är ett litet land i utkanten av eller långt ifrån de flesta marknader. I ett läge där globalisering och digitalisering skapar nya utmaningar och nya möjligheter och där många av våra mest innovativa nya företag föds globala och redan ifrån dag ett behöver kunna nå ut på marknader utanför gränser, är det bekymmersamt att vi som land tappat marknadsandelar på i stort sett alla marknader sedan finanskrisen –2009. Den politik som förts under den borgerliga regeringen har inte varit tillräcklig för att vända den här utvecklingen. Därför välkomnar vi socialdemokrater nu de satsningar som görs på export i budgeten och den exportstrategi som har tagits fram av S-MP-regeringen. Målet med strategin är att öka exporten, både i absoluta tal och som andel av bnp, att öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, att öka andelen exporterande företag och att öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Svensk export måste i högre utsträckning nå tillväxtmarknaderna. Fler små och medelstora företag måste kunna, våga och vilja exportera. Det är en grundförutsättning för att skapa fler jobb, tillväxt och välfärd i . Exportstrategin har tillsammans med skrivelsen om hållbart företagande lämnats över till och kommer att behandlas . Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 95 (V) replik: konstaterar att insynen i TTIP har ökat tack vare ståndpunkt. Det visar att det ändå går att påverka de handelsförhandlingar som pågår. röstade om vilken inriktning man ville se på EU:s förhandlingar om , tjänsteavtalet som också lyfte fram. Ställningstagandet är ett sätt för att påverka EU så att utfallet blir så nära det som vill så att man kan godkänna eller förkasta handelsavtalet när det är färdigförhandlat. Bland annat röstade man om det som kallas för positivlistan, vilket innebär att bara de marknadsområden som är upptagna på en lista skulle omfattas av avtalet. Detta har varit standard i tidigare handelsavtal, men föreslogs i stället en negativ lista som innebär att när nya marknadsområden uppkommer så omfattas de per automatik av handelsavtalet. Socialdemokraterna valde att avstå i och avgjorde egentligen därmed omröstningen genom att inte välja sida och därmed inte skydda offentlig sektor och framtida marknader. Jag vill därför fråga: Är den offentliga sektorn inte viktig för Socialdemokraterna? Vad tycker Socialdemokraterna – är ni för en positiv eller en negativ lista? Min andra fråga handlar om ett annat förslag som man röstade om, den så kallade ratchetklausulen och standstill obligation. Det handlar om att man som stat ska kunna återta marknader som en gång privatiserats. De här klausulerna innebär att det inte ska bli möjligt, och jag undrar vad Socialdemokraterna anser om ratchetklausulen. Var det bra att parlamentet röstade nej till det förslaget? 96 (S) replik: Tack för frågorna, ! När det gäller den första frågan om en positiv eller en negativ lista tror jag att vi tolkar in betydligt mindre i det än vad gör. Jag tror att skälen till att man går fram med en negativ lista i stället för en positiv lista i de nya förhandlingarna är en anpassning till en alltmer globaliserad och digitaliserad värld. Det innebär nämligen att det sannolikt blir snabbare processer, bedömer man, och man har bedömt att det finns ett värde i sig av att man håller uppe hastigheten i frågor och inte ständigt måste fatta nya beslut. Däremot gör vi inte alls samma tolkning som av huruvida man kan eller inte kan reglera en marknad. Här finns en koppling till det som tar upp i sin andra frågeställning, nämligen ratchetklausulen. Utifrån de skrivningar som har gjort i det här betänkandet konstaterar jag att de uppfattar det som att man inte kan backa från någonting som man har lämnat marknadstillträde till. Den uppfattningen delas inte av regeringen, inte av flertalet partier i den här kammaren och inte av och andra externa bedömare som vi använder som underlag när vi tar fram våra ställningstaganden. Tvärtom menar vi att det är fullt möjligt att ta tillbaka områden som man har lämnat marknadstillträde till genom att skapa monopol. Där finns det en väsentlig skillnad i hur vi väljer att tolka det här kopplat till hur ”tjänst” definieras. Vår definition, som vi delar med så som jag uppfattar det, är väsensskild från hur har valt att tolka det. Man står ganska ensam i sin tolkning. 97 (V) replik: Tack för ett intressant svar, ! Om anser att det är viktigt att påverka så att TTIP blir mer öppet och transparent, vad tycker hon då är viktigt att den ska prioritera i så att det blir så bra som möjligt för ? 98 (S) replik: Det kanske allra viktigaste är väl det som vi har haft framgång med när det gäller just TTIP och inom EU:s domäner, där vi har lyckats göra vår röst hörd och skapat trovärdighet för åsikten att öppenhet och transparens är någonting bra. Där ser vi nu också stora förändringar när det gäller TTIP-förhandlingarna, även om man skulle kunna önska mer, och vi ser det i den nya handelsstrategin. När det gäller , som ju förhandlas inom ramen för WTO, har man inte samma öppenhet i de förhandlingarna. Det kanske mest uppenbara som vi skulle kunna göra i närtid är väl att fortsätta driva på och, kanske väldigt sannolikt med stor framgång dessutom, driva på för mer öppenhet också i de förhandlingarna. Sedan handlar det ju också om balansen i handelsavtal. Ett avtal är aldrig bättre än vad det är när det är färdigt. Varken eller jag vet vad kommer att innehålla, så det vi framför allt måste påverka är att det blir ett bra och balanserat avtal som både ökar handel och frihandel och det som är positivt med det, som vi ser till att värna sådant som är viktigt att värna. Jag kan notera att för mig som socialdemokrat är avtal ett sätt att faktiskt skapa trygghet och balans. Vi hörde prata mycket om storföretagen i tidigare replikskiften, och tolkar det som att avtalen är ett sätt att gå storföretagen till mötes. För mig är det lite grann tvärtom. Min bild är att storföretagen nog alltid kommer att göra sina röster hörda, men har man inga avtal och tydliga regler sätter man ju de små och medelstora företagen i en position där de inte kan vara med och konkurrera på lika villkor, varken svenska eller andra. Vi har alltså väldigt olika ingångar i hur vi ser det här, men jag tror att vi är väldigt överens om vikten av att värna miljö, hälsa och löntagares rättigheter. Det ska vi göra fortsättningsvis också. 99 (MP): Avtal som får långtgående konsekvenser får inte hastas fram. Det krävs en grundlig genomgång av tänkbara konsekvenser på alla berörda områden. En genuint demokratisk hantering kräver tid och transparens. Alla berörda måste få en rimlig chans att sätta sig in i frågorna och bidra med sin kunskap och sina infallsvinklar – inte bara de med stora ekonomiska resurser. Det skulle behövas en rejäl folkbildningsinsats och en berikande och allsidig offentlig debatt på båda sidor om till exempel TTIP. Erfarenheter från redan existerande handels- och investeringsavtal måste tas till vara. Det krävs ett gediget beslutsunderlag för att kunna fatta välgrundade beslut om så stora frågor som avtal av den typ som EU förhandlat med , CETA, och TTIP som EU nu förhandlar med samt avtalet om tjänster, , som har tagits upp här. visade tidigare på hur omfattande CETA är. Om jag minns rätt sa han att det var 1 634 sidor. Han hade ett äldre handelsavtal med med sig. Det var 12 sidor. Det säger sig självt att detta handlar om betydligt mycket mer än självklarheter som att ta bort de tullar som fortfarande finns mellan till exempel EU och . Det är det lilla i det hela. Som andra har varit inne på här handlar det om regulatoriskt samarbete och mycket annat. Det är mycket viktigare att den typen av avtal blir bra för alla än att de snabbt kommer på plats och i stället riskerar onödiga eller dåliga inslag som upptäcks . Det finns åtskilliga frågetecken som behöver rätas ut. har redan talat för sin motion, som behandlas i betänkandet, i den tidigare debatten. Han framförde krav på miljökonsekvensbedömningar för att avgöra om förändringen är bättre eller sämre för miljön än till exempel ett nollalternativ, på samma sätt som sker inom EU vid större investeringsprojekt. Därför behöver svenska myndigheter genomföra en strategisk miljökonsekvensanalys av både CETA och TTIP. Det räcker inte med de analyser som har gjorts på EU-nivå . Jag är glad att utskottet slår fast att oberoende konsekvensanalyser ska göras av de färdiga avtalstexterna. Det är, som sagt, först då vi vet vad vi har att göra med. Det gäller inte bara miljön utan även för hälsa samt för sociala, fackliga och ekonomiska rättigheter. Det räknas upp i betänkandet att dessa kan göras av relevanta svenska myndigheter som Datainspektionen, Kemikalieinspektionen, och . Sådana konsekvensanalyser är verkligen nödvändiga för att få ett tillräckligt bra beslutsunderlag. Det gäller både och oss i , om det blir aktuellt. Det måste få ta den tid som krävs. En annan viktig fråga jag vill lyfta fram är hur små och medelstora företag kan komma att påverkas av avtalen. framhåller gärna att exempelvis TTIP, som det nu föreslås se ut, skulle gynna de små och medelstora företagen. Men det finns stora frågetecken om detta, och andra kommer till motsatt slutsats. Jag har en rapport som har presenterats av ett nätverk av brittiska småföretagare. Nätverket är färskt, men det har redan dragit till sig många företagare. De är oroliga. De menar att avtalet i sin nuvarande tänkta form kommer att gynna storföretagen. De stöder sig på olika utredningar och rapporter, inklusive sådana som kommer från . De visar på att små företag riskerar att konkurreras ut och att hundratusentals jobb riskerar att försvinna bara i . Liknande upprop och nätverk har startats i bland annat och . Det vore alldeles utmärkt om fler mindre företag skulle kunna få hjälp att expandera och exportera. Det finns stora möjligheter där. Men de allra flesta företag, även i vårt land, är små och verkar lokalt. Det är en förnuftig ordning att mycket handel gör sig bäst lokalt. För att dra det hela till sin spets kan jag återge den store amerikanske miljöekonomen . Han har påpekat det orimliga i att exportera kakor mellan och . I stället kan man byta recept med varandra så slipper man den miljöbelastning som transporterna innebär. Det ligger någonting i detta – inte alltid, men . Det är värt att ha i minnet att det finns handel och det finns handel. Vi har talat mycket om mekanismer för tvistlösning och investerarskydd, Investor-State Dispute Settlements. En annan stor fråga har uppmärksammats av bland andra den största organisationen för domare och offentliga åklagare, , som riktar stark kritik mot mekanismen och menar att det inte behövs ett parallellt rättssystem eftersom EU och består av rättsstater. Man anser att ISDS-mekanismen även i sin nuvarande form, , ICS, med de förbättringar som har föreslagits av EU-kommissionär , innebär att medlemsstaternas lagstiftande makt och EU:s lagstiftande makt undermineras och att deras befogenheter att tolka och tillämpa EU-lag undermineras. Vi har varit inne på dessa blytunga invändningar. Kommissionen måste lyssna och ta dem på yttersta allvar och ta fram tvistlösningsmekanismer som fungerar så att de inte strider mot lagen eller undergräver demokratin. Det gäller TTIP och naturligtvis även CETA, som ligger tidigare i tiden. Det handlar om alla de avtal som är tänkta att ha sådana mekanismer. Det är således mycket kvar att göra innan det går att ta ställning till handels- och investeringsavtalen. Jag ser tiden an och hoppas på ett konstruktivt arbete här i och i EU, det vill säga och motparter samt , så att vi kan få handelsavtal som faktiskt är bra för all handel för alla – liksom det tidigare utlåtandet vi har diskuterat. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 12 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning betänkande 2015/16:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 100 (M): hade våren börjat komma till . När morgonen grydde hette kung . När kvällen kom hade kungen arresterats på och i praktiken avsatts genom en oblodig statskupp. Föga anade väl då att hans olycksöde kan sägas ha markerat inledningen av en utveckling mot demokrati i , en demokrati där regeringsmakten och den offentliga förvaltningen står under tydlig kontroll. Det är en kontroll som syftar till att motverka maktmissbruk och godtycke och främja insyn, gott regeringsarbete och god förvaltning. Efter statskuppen utarbetades regeringsform, och två nyheter i denna regeringsform var justitieombudsmannen, , och konstitutionsutskott, KU. KU fick uppgiften att granska att regeringen och dess ministrar följer lagar och andra regler, medan JO fick motsvarande uppdrag i relation till den statliga förvaltningen och även den kommunala förvaltningen. granskar olika aspekter av hur regeringsmakten utövas. Granskningen har utförts på olika sätt , men är det fast praxis att KU lämnar två granskningsbetänkanden per till , ett för den så kallade höstgranskningen och ett för vårgranskningen. Det vi nu debatterar är betänkandet som rör höstgranskningen . Det som KU främst förknippas med är nog vårgranskningen, som bygger på en granskning av enskilda statsråd utifrån anmälningar från enskilda riksdagsledamöter. Men KU och dess kansli lägger väl så mycket kraft på höstgranskningen. Jag vill framföra ett varmt tack till utskottets ledamöter för gott samarbete om denna granskning och likaledes ett varmt tack till tjänstemännen vid för hårt och skickligt arbete med granskningen. Höstgranskningen kretsar kring ungefär ett halvt dussin granskningsämnen som väljs ut av KU på KU:s eget initiativ och handlar om att studera och följa upp arbetsprocesser inom regeringen och i . Fokus ligger inte på om en minister förtjänar kritik eller inte, som i vårgranskningen, utan på att analysera om olika ärendetyper hanteras på ett ur konstitutionell synvinkel tillfredsställande sätt och på att ge rekommendationer för framtiden så att regeringsarbetet kan utvecklas. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Jag vill här kort redovisa vilka ämnen den nu aktuella höstgranskningen har behandlat. Under rubriken ”Regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation” har utskottet fortsatt att följa utvecklingen av antalet tjänstgörande i . Granskningen visar att antalet anställda har minskat från 4 2014 till 4 2015, alltså med ungefär 150 personer. Över 4 000 anställda kan låta mycket, men det inkluderar alla anställda på ambassader och andra beskickningar runt om i världen liksom alla anställda i det statliga utredningsväsendet. Internationellt sett har ett litet regeringskansli. Vidare har utskottet gått igenom regeringsprotokoll , bland annat underprotokollen från och UD. I sitt ställningstagande berör utskottet bland annat utformningen av beslut om ändring av regleringsbrev. Det här är en granskning som kan härledas ända . Då, , satt ledamöterna i och läste personligen igenom regeringens protokoll. utförs den formella protokollsgenomgången av tjänstemän vid . Vid varje höstgranskning brukar KU granska regeringens handläggning av en viss grupp förvaltningsärenden. Även om många förvaltningsärenden har förts över från regeringen till myndigheter eller domstolar avgör regeringen fortfarande mer än 5 000 ärenden , och en hel del av dem är förvaltningsärenden. Genomgången har avsett ärenden om utlämning för brott i vilka regeringen fattade beslut . Granskningen har inte gett anledning till någon kommentar av utskottet, utan ärendena har handlagts på ett godtagbart sätt. I betänkandet följer därefter en granskning av UD:s handläggning av ärenden om konsulärt stöd till frihetsberövade personer utomlands. hanterade UD inte mindre än 434 ärenden om svenskar som satt frihetsberövade i något annat land. KU gör en iakttagelse i granskningen, och det är att det av UD:s vägledning bättre borde framgå vad som gäller när utlänningar som är bosatta i och varken är flyktingar eller statslösa ber om hjälp. På allt fler politikområden tillsätts så kallade samordnare av regeringen. Ett exempel är den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism, ett annat är samordnaren för utsatta EU-migranter och ett tredje är de så kallade Sverigeförhandlarna som arbetar med utbyggnaden av de nya stambanorna. KU har kartlagt de samordnare som tillsatts mellan och granskat deras uppdrag ur ett konstitutionellt perspektiv. I några fall har ett enskilt statsråd fattat beslut om samordningsuppdraget, och enligt utskottet kan det diskuteras om inte dessa beslut i stället borde ha fattats av regeringen som kollektiv. Vidare uppmärksammar utskottet samordnarnas koppling till under pågående uppdrag. Särskilt i de fall en samordnare har ett tydligt utåtriktat och pådrivande uppdrag kan det enligt KU diskuteras om uppdraget bör utföras inom ram. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Utskottet framhåller även vikten av att allmänheten på ett enkelt sätt ska kunna hitta information om samordningsuppdragen och att det är viktigt att samordnarnas arbete stäms av mot de statliga myndigheter som finns på området. Vidare har utskottet intresserat sig för regeringens myndighetsstyrning, närmare bestämt styrningen av vissa myndigheter under Försvarsdepartementet. KU framhåller betydelsen av formell styrning genom regeringsbeslut, myndighetsinstruktion och regleringsbrev. När det gäller informella kontakter mellan regeringen och myndigheter är det viktigt att sådana kontakter är mer inriktade på information än på styrning. Det är regeringens ansvar att det vid informella kontakter står klart för myndigheterna vad som är den formella ramen för kontakten och i vilket syfte den tas. I granskningen konstaterar utskottet med en kritisk udd att dokumentationen från myndighetsdialogen är mycket sparsam, vilket försämrar möjligheten att spåra kontakter och innehållet i dem. Regeringen utser chefer för alla statliga myndigheter utom de få som lyder under , och utskottet gör en granskning av hur regeringen utövar sin utnämningsmakt. Utskottet följer upp fördelningen mellan kvinnor och män bland utnämnda myndighetschefer och hur många av cheferna som har politisk bakgrund. KU undersöker också hur många lediga tjänster som myndighetschef som annonseras ut inom ramen för det öppna rekryteringsförfarande som den förra regeringen angav som norm för rekryteringsprocessen. Utskottet vill framhålla den positiva utvecklingen när det gäller andelen kvinnor som utses. är den andelen i stället för som tidigare strax . Vad gäller myndighetschefer med politisk bakgrund var andelen fram till regeringsskiftet . Andelen från alliansregeringens tillträde fram till nästa regeringsskifte var . Att färre med politisk bakgrund utnämndes av alliansregeringen kan ses som ett tecken på att den dåvarande regeringen lyckades bredda rekryteringsunderlaget och därmed ge fler personer chansen att konkurrera om de statliga toppjobben. Politiseringen av statsförvaltningen var som bekant en fråga i den allmänna debatten under en följd av år, men i och med den fallande andelen myndighetschefer med politisk bakgrund förlorade frågan en stor del av sin laddning. Andelen utnämnda med politisk bakgrund har ökat till efter den nya regeringens tillträde. Det totala antalet utnämningar är dock lågt – endast 28 stycken, varav åtta av personer med politisk bakgrund. Det finns därför inte tillräckligt statistiskt underlag för att dra några bestämda slutsatser om utvecklingsriktningen. Utskottet kommer dock att återkomma till frågan , och då kommer underlaget att vara större. Slutligen har utskottet gjort en genomgång av regeringens information till och överläggning med . Jag vet att flera kollegor kommer att uppehålla sig vid den frågan, så jag avstår från att ta upp den i mitt anförande. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Utöver de ärenden jag nu har nämnt har utskottet i detta betänkande även behandlat frågan om statsråds medverkan i KU:s granskning. I den delen hänvisar jag dock till min kollega anförande. Som framgår av den redovisning jag nu har gjort har KU gjort en noggrann genomgång av ett antal viktiga delar av regeringsarbetet med det grundläggande syftet att göra regeringsarbetet bättre. Därigenom håller KU arvet levande ännu efter två århundraden. Med detta, herr talman, yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan. 101 (S): Jag ska uppehålla mig vid tre ärenden i betänkandet. De gäller statsråds medverkan i granskning av statsrådens tjänsteutövning. Här har praxis varit positiv – alla tjänstgörande statsråd och tidigare statsråd har med något undantag ställt upp när har önskat genomföra en utfrågning. Förra näringsministern agerande är ett undantag, ett negativt undantag – mycket negativt, till och med. Det är viktigt att det undantaget icke blir praxis. Därför var det viktigt att lät tillsätta en utredning för granskning. Hur kan man förhindra att förra statsrådet agerande så att säga tas till intäkt för att genom inte har haft någon erinran och därmed gjort en ändring som skulle kunna bli praxis? Vi tror att utredningens lösning, ett skriftligt åtagande till statsministern, ska vara en tillräcklig markering både för individen och för alla statsråd eller tidigare statsråd som funderar på att inte komma till KU. Det går att genomföra en lagstiftning, men vi tror att det är den här markeringen som är det centrala. Det blir ingen praxis av vad förra statsrådet gjorde när hon inte ville komma till KU och svara på frågor om sitt ansvar för den så kallade Nuonaffären. Vi förväntar oss också att alla statsråd och före detta statsråd kommer, och vi förväntar oss att alla statsråd som utses från och med att vårt betänkande är klart också gör en skriftlig förklaring av detta till statsministern som det ska vara möjligt för att ta del av i sitt granskningsarbete. Nationella samordnare inom olika politikområden är en intressant utveckling. Den förstärker sannolikt regeringsmaktens möjligheter att styra riket horisontellt, på den statliga sidan, och vertikalt, genom hela den offentliga sidan. Vi riktar ingen principiell kritik mot denna funktion eller denna innovation.