prot · H309108 · 2016-05-19 00:00:00 — 137 (S): Jag har en fråga till finansministern. Jag har noterat att det finns många borgerliga ledamöter som är väldigt oroade över den svenska ekonomin. Det är samma partier som under sin regeringstid försatte i ett enormt stort budgetunderskott. Det har lyckats återhämta. Vi har en god ekonomi, vi har ordning och reda och vi har starka offentliga finanser. Särskilt glädjande är det att ungdomsarbetslösheten sjunker dramatiskt just . Min fråga är: Finns det några andra länder som har lyckats återhämta sig så snabbt som vi har gjort? 138 Finansminister (S): Det är en mycket stark återhämtning vi ser i svensk ekonomi. Vi ser på statsfinanserna att vi snabbt har kunnat minska det mycket omfattande underskott som vi ärvde 2014. Vi ser också att vi har en väldigt stark tillväxt i . Det är något oerhört positivt. Vi har en tillväxt som växer på bred front just . Vi märker att hushållens konsumtion ökar, att den offentliga konsumtionen ökar och att näringslivets investeringar ökar. Vi ser också att det går väldigt bra för svensk exportindustri. går oerhört starkt. Det märktes när kom med sin rapport i går. är det enda landet som bara får en enda rekommendation av . Alla andra länder får flera stycken. Det är klart att det är ett gott betyg till svensk ekonomi och den svenska finanspolitiken från , även om man visar oro för hushållens skuldsättning. Där förs ytterligare samtal om hur vi ska kunna få ned den. 139 (S): Det är glädjande att enligt EU är det bästa landet ekonomiskt. Sedan gäller det att se till att vi förhåller oss väl till detta och satsar rätt. Det är också glädjande att vi nu satsar mer på sjukvården, välfärden, skolan och så vidare. Men vad kan vi göra framöver så att vi håller fast vid detta och ser till att ungdomarna fortsätter att få jobb och att vi kan fortsätta göra prioriteringar på ett bra sätt? 140 Finansminister (S): Som alltid är det viktigt att vi för en stram finanspolitik. Det har regeringen gjort hela vägen, och det kommer vi naturligtvis att fortsätta att göra. Det är viktigt att vi har bra fundamenta i ekonomin i botten. är det viktigt att vi ser till att vi har bra välfärd i . Därför har vi redan nu aviserat en historiskt stor satsning på kommuner och landsting, för att vi ska kunna ha en hög kvalitet i skolan, vården och omsorgen. Men vi ska inte glömma bort direkta åtgärder, till exempel i form av en arbetsmarknadsutbildning, för att fler ska komma i arbete. Spekulationer om stängning av svenskt luftrum och sabotage 141 (M): Min fråga går till utrikesministern. Tre har saboterats i – i , och . stängdes luftrummet över en stor del av vårt land, vilket orsakade stora förseningar och oro. Är regeringen informerad om orsakerna och deras eventuella samband? Är regeringen beredd att informera svenska folket för att bland annat blockera flödet av spekulationer som redan är ute och skapar oro? 142 Utrikesminister (S): Så fort regeringen får mer information och analysen har gjorts ska vi naturligtvis kommunicera detta. 143 (M): Tack, statsrådet! Det är viktigt i detta fall. Som alla känner till skapar sådana incidenter spekulationer om härkomst och orsaker. Därför välkomnar jag svaret från statsrådet, att regeringen kommer att informera svenska folket så snart man känner till orsakerna. 144 Utrikesminister (S): Jag förstår att det skapar oro. Därför är det otroligt viktigt att man är korrekt när man från regeringens sida går ut och förhoppningsvis kan ge mer besked om vari detta består, vad det är som har hänt och vad vi tror om orsaker och vad som behöver göras. Men vi ska inte bidra till att skapa mer oro, utan vi ska återkomma så snart vi har information som vi kan delge svenska folket. 145 (S): Jag vill ställa min fråga till utrikesminister . Den handlar om kandidatur till . Vi lever i en alltmer globaliserad tid med gränsöverskridande utmaningar. Det handlar om krig, miljöförstöring, arbetsmarknad, handel och så vidare. Vi påverkas av vad som händer på andra sidan jordklotet. upplever jag ibland att det finns en uppgivenhet i svensk debatt när det gäller vår kandidatur. Har vi någon chans att komma in i säkerhetsrådet? Spelar det någon roll? Kan vi göra någon skillnad eller nytta om vi skulle lyckas komma in? Jag vill därför fråga utrikesministern: Hur kan vi påverka FN, världen och i positiv riktning genom en plats i ? 146 Utrikesminister (S): Man får ofta börja med att beskriva vad säkerhetsrådet faktiskt gör: att det är säkerhetsrådet som är högsta beslutande organ i FN-sammanhang, som beslutar om och förnyar mandat för de 16 fredsbevarande insatser som pågår runt om i världen, som beslutar om sanktioner som påverkar världens alla länder och som fattar tusentals beslut om uttalanden och situationer runt om i världen där det är risk för krig och konflikt. Det är väldigt viktigt att vi funderar över vad vi skulle kunna uträtta. Jag tror att vi skulle vara en röst för till exempel en feministisk utrikespolitik, där man frågar: Var är kvinnorna? Finns de med i fredsförhandlingarna? Finns de med i uppföljningen av fredsuppgörelser? Vi kan för den delen också bidra med vad vi kan om vårt närområde. Vi såg att till exempel , som är ett litet land och icke permanent medlem, lyckades föra in frågan om situation på dagordningen för säkerhetsrådet. Vi kan visst påverka. 147 (S): Det gläder mig mycket, för utesluts halva befolkningen i världen, nämligen kvinnorna, i många sammanhang. Det är helt avgörande för att förebygga krig och få en varaktig fred att kvinnorna är med i arbetet. Det är helt avgörande för att hela världen ska bli bättre. Vi står upp starkt för folkrätten. Vi har starka positioner med och själv, som har haft viktiga uppdrag för FN, så jag önskar lycka till. 148 Utrikesminister (S): Jag tycker att vi ska kandidera också därför att vi har något att vara stolta över. Vi har en stolt tradition av demokrati och mänskliga rättigheter och av att slåss för rättssamhället eller för jämlikhet runt om i världen. Det är en lång tradition och något vi har en bred politisk enighet kring. är en av de största bidragsgivarna till FN-systemet – varför ska vi inte sitta i ? Det är klart att vi har något att uträtta där, och vi gör det tillsammans med andra. Vi kommer naturligtvis att styras av hur det ser ut med fred och utveckling runt om i världen. Vi ska nog lyckas . Därmed är frågestunden avslutad. Jag vill tacka statsråden och de deltagande ledamöterna. § 7 (forts. från § 5) Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands (forts. FöU14) 150 (C): Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands Vi har en debatt om övningar och våra samarbeten med andra länder. Den samlade operativa förmågan i Försvarsmakten bygger på att det finns samövade krigsförband och att det finns kunskaper och planer på hur stridskrafterna ska användas på ett effektivt sätt. Förmågan utvecklas genom utbildning och övning. Förmågan förstärks av deltagande i både nationella och multinationella operationer. Regelbundna krigsförbandsövningar av hela krigsförband är avgörande för att utveckla och vidmakthålla krigsförbandens förmåga. Man tjänar på en ökad övningsverksamhet, och den ger bättre möjligheter att rekrytera och behålla personal i Försvarsmakten. Med tanke på det förändrade säkerhetspolitiska läget är det oerhört viktigt att vår försvarsmakt kan möta många olika typer av situationer och tänkbara scenarier som kan uppstå. Det kräver både stora och små övningar, och det handlar om alla förband. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands Regeringen får sända svenska väpnade styrkor till andra länder eller i övrigt sätta in sådana styrkor för att fullgöra en internationell förpliktelse som har godkänts av . Det förslag från regeringen som vi behandlar innebär ett bemyndigande att sända väpnad styrka utomlands för övning och annan utbildning. Det omfattar all slags övning och annan utbildning. Detta bygger militära samarbeten med andra länder. De internationella övningarna är nödvändiga för att ska vara redo att fördjupa och utveckla samarbetet med andra länders militära styrkor och för att vår försvarsmakts olika förband såväl inom armén som inom flygvapnet och marinen ska bli så samspelta som möjligt. Vi ska medverka till att Försvarsmakten kan delta i internationella övningar och utbildningar på ett så smidigt sätt som möjligt. Det handlar om att ha en rätt till både individuellt och kollektivt självförsvar. övar tillsammans med många andra länder i vårt närområde och med Nato. Övningarna har utvecklats från att vara krishanteringsoperationer till att ha fokus på kollektivt självförsvar mot kvalificerade motståndare. delar regeringens bedömning att det är avgörande att Försvarsmakten deltar i övningar som fokuserar på kollektivt självförsvar mot kvalificerade motståndare för att våra svenska försvarspolitiska mål ska kunna uppnås. Detta ställer krav på både interoperabilitet med andra länder och på organisationer inom samtliga stridskrafter. Det har gjorts inlägg i debatten där man tar upp olika perspektiv. Det här förutsätter att även i fortsättningen kan delta i de kvalificerade gemensamma övningarna tillsammans med andra länder. I försvarsbeslutet betonas särskilt bilaterala och multilaterala samarbeten. Det stärker vår säkerhet, och det bygger förtroenden. Det ger långsiktiga och tydliga signaler om var vi står. De nordiska länderna betonas som särskilt viktiga. Det transatlantiska samarbetet är viktigt för säkerhet, och det ligger i intresse att stärka och fördjupa relationen till . Vår svenska försvarspolitik vilar på den solidariska säkerhetspolitiken. En solidarisk säkerhetspolitik förutsätter att försvaret kan samverka och arbeta tillsammans med andra. Detta är ett naturligt steg i rätt riktning. Vi ger regeringen befogenhet att sända väpnad styrka utomlands för övningar och andra utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete. Det skulle ha varit bra om det förslag som Alliansen gemensamt har lämnat om kontinuerlig redovisning och information till kammaren hade vunnit gehör vid behandlingen. Det är något vi får återkomma till. Enligt beslutet tar vi bland annat upp att samarbete med Nato ger oss möjlighet att utveckla vår militära förmåga. Det bidrar än en gång till kvalificerade internationella krishanteringsinsatser. Detta stärker möjligheterna att bygga säkerhet tillsammans med andra. I debatten har jag tagit del av bland annat inlägg från sverigedemokraten . Han skäller gärna på allianspartierna för genomförda beslut, herr talman. berömmer å andra sidan gärna nuvarande försvarsminister . Låt oss gå tillbaka i tiden och se på förhandlingarna. Regeringen lade ett bud på netto 4 ½ miljard. Sedan följde vi upp detta och förhandlade rätt ordentligt. Fem partier landade tillsammans i en överenskommelse om 10,2 miljarder brutto. har gett olika bilder om vart man vill gå. Å ena sidan säger de i en motion att de vill ha ett värdlandsavtal. Å andra sidan ändrar de sig nu och står emot detta. säger att vi på allianskanten inte bryr oss och att vi inte förstår. Vi har svårt att analysera det säkerhetspolitiska läget, menar han. vill se ett fördjupat samarbete med . Där är det okej att bedriva övningar utomlands, men det är tydligen inte okej att bedriva övningar i , , och i samma omfattning. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands lyfter också upp frågan om hur skulle agera om något av de baltiska länderna angrips. Han ställer frågan till oss och undrar hur vi ser på den. Det är jättetydligt: Solidaritetsförklaringen är oerhört gränssättande och tydlig med vad som gäller. Vi ska hjälpa med alla till buds stående medel om något av länderna inom området angrips. Hur gör i ett sådant läge gentemot om skulle vara försvarspolitiskt ansvarig för ? Jag tror att det finns anledning att fundera över effekterna av utländsk propagandakrigföring och vad detta medför för vår svenska försvarspolitiska debatt. 151 (SD) replik: Jag ska försöka svara på frågorna. Var står i solidaritetsförklaringen om ? Vi säger tydligt nej till att förklaringen skulle innebära att ska skicka militär trupp till om vi blir angripna. Med andra ord: Vi säger tydligt och klart nej till att förklara det landet krig. Jag tror att ledamoten hamnade lite fel när han säger att skulle vara motståndare till övning i . Nej, vi övar! Jag har själv övat i . Det är jättebra, och vi har inga problem med det. Men det är den ständiga utvidgningen och det ständiga närmandet – som ni själva talar om – till Nato som vi är emot. uppfattar att detta är ett stort steg, precis som andra ledamöter från Liberalerna har förklarat här. är vi nästan där. Det handlar om vad vi gör och inte om vad vi säger. När vi tar de här stegen uppfattas det utomlands precis på samma sätt som Liberalerna och ni andra uppfattar det: som ett tydligt närmande till Nato. Det vill inte vi sverigedemokrater se. Vi är övertygade om att det äventyrar den säkerhetspolitiska balansen. Vad gäller analysen och de pengar som ni satsar på det här satsar vi nu för miljarder mer. satsade vi 24 miljarder mer, och då räknar vi med till. Ni satsade noll kronor. satsade ingenting, i stort sett. Men så fort ni förlorade makten gick ni ut och slog på trumman med försvarsuppgörelsen. Och vem var det som ledde den? Det var han som fick till en vändning, även om den bara innebär ett avstannande och ett litet trendbrott. Det var han som åstadkom detta, och sedan kom alla med sina bud och miljarder hit och dit. 152 (C) replik: Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands Jag tycker att det är en oerhört bra dialog vi har, bland annat i försvarsgruppen där vi för samtal om ingången försvarsuppgörelse. Det är fem partier som löpande och regelbundet träffas och följer upp de olika delarna. Helt klart har vi kommit en bra bit på väg. Vi utgår från det läge som nu står i. Vi kommer också helt klart att stå inför nya utmaningar, och vi har redan nu många utmaningar. På det säkerhetspolitiska fältet i vår omgivning är bilden just nu rätt tydlig. Det är viktigt att fördjupa samarbetet med de länder som vi tillsammans bygger säkerhet med. Det är viktigt att lära av varandra, att träffas och att göra övningar. Här finns nu ett perspektiv där man gör skillnad på våra nordiska grannländer och vill gå längre med . I ett uttalande från har han sagt något annat. säger här i debatten att man vill minska fokus på internationella övningar. Då är otydligheten ett faktum, och det i sig bidrar till att säkerhetspolitiska analyser blir än mer komplicerade att göra utifrån var i står. Jag hoppas och tror att det här kommer att bidra till stabilitet och till en tydligare lägesbild av för svensk del och för våra grannars del. Det kommer också att göra oss ännu mer förberedda för att praktisera vår solidaritetsförpliktelse att hjälpa de grannar och länder som behöver vår hjälp. 153 (SD) replik: Solidaritetsförklaringen återigen: tänker förklara krig med det land som angriper något av de baltiska länderna. Det är faktum. Säg då att vi med alla till buds stående medel går i krig om de baltiska länderna blir angripna, vilket är precis det som står. Nej, vi har gigantiska problem. Vi har problem med att bygga upp vårt svenska försvar, inte minst civilförsvaret. Vårt stora problem är att bygga upp vårt samhälle igen till ett samhälle som vi kan vara stolta över och som är hållbart i kris och krig. Vi är tydliga med att vi gärna vill ingå ett försvarsförbund med , och det har jag uppfattat att även vill. Jag vill gärna att du talar om ifall du har ändrat uppfattning eller om jag har missuppfattat det. Men min uppfattning är att inget parti har något emot att vi flyttar våra positioner närmare , och ska vi göra det måste man öva mer med . Vi tror att tillsammans med kan vi utföra ett mycket starkt försvar och bidra till säkerheten i vår del av . Vad gäller att vi ska minska övningarna vill vi inte lägga det på regeringen, med tanke på den förmåga de har visat att avgöra om vi ska skicka väpnad trupp utomlands. Vi vill att ska fatta de besluten. Och vi vill inte öka verksamheten utomlands, men vi vill gärna öka verksamheten i . Vår inställning är att vi behöver samla våra förband i , för det är ju med de sammansatta förbanden i som vi ska lösa uppgiften. Vår inställning är: Mer övningar i , och gärna tillsammans med ! Sedan tror vi inte, som , att en allians där ingår som en part är speciellt lyckad. 154 (C) replik: Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands har mycket riktigt ett tydligt beslut och en viljeinriktning om att ska ingå i Nato, gärna tillsammans med . Vi brukar säga att säkerhet bygger vi bäst tillsammans. Jag ser det som naturligt att vi, och , ska göra allt vi kan för att utveckla vårt försvarspolitiska samarbete. Det handlar inte om att starta krig mot några grannländer. Det handlar om att hjälpa våra grannländer i solidarisk anda om de blir angripna. Om det är eller andra länder som drabbas ska vi vara ett tydligt stöd. Det tydliga beskedet i dagens debatt från och är att om får leda det försvarspolitiska arbetet i kan inte räkna med stöd. Det handlar alltså inte om att starta krig. Det handlar om att agera solidariskt och ge all den hjälp vi kan. Jag tror att den här frågan återkommer i fler debatter. Men när bilderna blir så varierande från ett parti som har ett hyfsat stort mandat i förtjänar de att kopplas ihop med hur det påverkar bilden av vår säkerhetspolitiska strategiska position och vart vi vill framåt. Jag utgår från att kommer att närma sig frågan om ett svenskt Natomedlemskap och acceptera, och kanske också driva, en politik för en bra och solidarisk överenskommelse med EU-länderna och våra samarbetsländer, så att vi kan bygga säkerhet på bästa sätt i vårt närområde. 155 (V): Angående det sista är det en avsevärd skillnad mellan hur man i , framför allt Alliansen, uttrycker sig och något mer nyktra inställning. Där uttalar presidenter, oavsett partifärg, att landet bör fortsätta att samarbeta, diskutera och utveckla kontakter med det som vi här i princip avskärmar oss från. Jag konstaterar bara att det är en väldig skillnad. Jag tror att finnarna lite grann har insett att ligger där det ligger – det kommer antagligen att ligga där jämt. Därför får man göra ungefär som sa: Håll fred med din granne, men bygg ett högt staket! Jag vet inte om det kan spela roll – att vi fortfarande har några stormaktsdrömmar kvar – att vi skickade trupper över . Det hette ju att svenska armén slogs tills den sista finnen var död. Det kanske är detta som har lärt sig av. Jag tittade på vad president säger. I ett samtal med sina ambassadörer uttrycker han sig så här: Landet är inte redo att garantera säkerhet. Vi är ingen stormakt som har gott om vapen och kan dela dem med andra länder. 5 miljoner finska medborgare bär redan ett stort ansvar för att skydda sina egna gränser. Det är i alla fall klarspråk. Vi bör nog kanske fundera lite grann över vad har lärt sig som vi inte har lärt oss. När höll sitt inledningsanförande kom jag att tänka på en liten episod med mitt barnbarn när han var liten. Han hörde ljudet av galopperande hovar utanför sommarhuset och ville genast bli upplyft så att han kunde titta på zebrorna. Det vill säga: Rätt iakttagelse, fel slutsats. Och lite grann så tycker jag att det också var med inlägg. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands När vi gör landstigningsövningar och låter hovra över territorium har det precis de signaleffekter som jag tror är negativa för säkerhet. Det markerar tydligt att vi inte har ett försvar inriktat enbart på defensiva åtgärder när vi har landstigningsövningar. Det är svårt att hitta något defensivt i det, även om en del har försökt i den här talarstolen. Det har en säkerhetspolitisk signaleffekt, precis som säger. Tyvärr gör vi helt olika bedömningar av vad det innebär. Precis som också säger tittar inte andra på vad vi säger utan på vad vi gör. Och ni vill gå vidare i vår övnings-, rustnings- och upprustningsspiral i vårt närområde. Ge mig några historiska exempel på där detta har lett till fred! Angående Alliansens yrkanden tycker jag att de är lite intressanta; det finns en lite konstig motsättning. Ni vill alltså överlämna beslutsmakt att skicka trupper på annan utbildning än fredsfrämjande utbildning till regeringen. Däremot kräver ni att få en rapport i efterhand. Nog får väl riksdag ett större inflytande om det i stället är vi som fattar de besluten. Vad handlar den här propositionen om? Jo, får regeringen besluta om att skicka väpnad trupp, men enbart i fredsfrämjande syfte. vill man utvidga mandatet så att regeringen själv ska kunna besluta om att, som det heter, skicka trupper för annan utbildning – den regering som då råkar sitta. Det är ibland plågsamt för regeringar att inse att de inte sitter för evigt. Det kan komma nya regeringar med nya ministrar vars ribba ligger betydligt lägre vad gäller olika samarbeten. finns det möjlighet för att skicka väpnad trupp utomlands för att delta i utbildning som inte är direkt fredsfrämjande, men då krävs det alltså ett riksdagsbeslut. En förändring av denna kompetensfördelning mellan riksdag och regering möjliggör ett ökat antal utbildningar och övningar utan fredsfrämjande verksamhet som mål. Här går regeringen ännu ett steg och föreslår att begreppet fredsfrämjande verksamhet ska slopas. Förslaget till lagtext innebär att begränsningen av regeringens rätt att besluta om svenskt deltagande i militära övningar utomlands försvinner. Det frångår tydligt ambitionen att deltagande i internationella insatser ska syfta till att skapa fred. Jag anser att regeringens proposition bör avslås. Jag yrkar bifall till reservation 1. Jag anser också att det är tydligt att den föreslagna lagändringen kommer att innebära mer än enbart lagtekniska förändringar. Den militära alliansfriheten har urholkats redan genom vårt EU-medlemskap och den så kallade solidaritetsklausulen. Det allt tätare samarbetet med Nato och vårt aktiva deltagande i både Natoövningar och Natoinsatser gör att vi är med och bidrar till militarisering och upprustning i vår del av världen. Ständigt tvinnas vi allt hårdare fast vid det Nato som regeringen säger vi inte ska bli medlemmar i – och sedan blir man förvånad över att frågan gång på gång ändå dyker upp. Återigen: omvärlden ser till vad vi gör, inte till vad vi säger. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands Och det gäller nog inte enbart den föregivet vänliga omvärlden. Även den andra omvärlden drar sina slutsatser och gör sina förberedelser. Den föreslagna lagändringen går i linje med den förda politiken som innebär att i praktiken närmar sig ett medlemskap i , men utan en demokratiskt förankrad debatt och de politiska beslut som skulle krävas för att ingå i en sådan militärallians. I går diskuterade några av oss Nato Stratcom – ännu ett exempel. ska vi ta ställning till värdlandsavtalet – ännu ett exempel. Det går knappt en riksdagsvecka utan att vi ska behandla nya förslag som ska tvinna oss allt hårdare till Nato. För att bygga förtroende för som internationell aktör krävs det ett brett engagemang för nedrustning, konfliktförebyggande insatser, återupprättad respekt för folkrätten – inte att man tummar på den – och inte minst en trovärdig militär alliansfrihet. Att släppa kravet på att utbildning för väpnad trupp utomlands ska syfta till fredsfrämjande verksamhet är ett steg i motsatt riktning. Internationell säkerhet ska vila på samarbete och ett starkt globalt regelverk under FN:s ledning. Jag vill därför understryka att fredsskapande, fredsbevarande och fredsfrämjande insatser alltid ska vila på en tydlig folkrättslig grund. Vi kommer att diskutera stöd till i form av ammunition. Även där finns det vissa folkrättsliga frågetecken. Vi återkommer till det. Under har deltagande i FN-ledda insatser kraftigt minskat, och i stället har vi haft ett alltmer ökat deltagande i insatser ledda av Nato eller EU. Det är en utveckling som vi i är väldigt kritiska emot.