prot · H30997 · 2016-04-22 00:00:00 — § 1 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till trafikutskottet: RiR 2016:3 Erfarenheter av OPS-lösningen för § 2 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:145 till utrikesutskottet KOM(2016) 198 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 3 Svar på interpellation 2015/16:490 om en mer jämställd asylpolitik 1 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att ur jämställdhetssynpunkt jämna ut könsobalansen bland nyanlända genom att enbart ta emot kvinnor som kvotflyktingar. Vidarebosättning syftar dels till att bereda skydd för flyktingar och andra skyddsbehövande, dels till att visa solidaritet med länder utanför EU som tagit emot många människor som flyr undan konflikter i närliggande områden. Det regeringsbeslut som fattas om ramarna för vidarebosättning tar sin utgångspunkt i utlänningslagens regler. prioriteras för den svenska flyktingkvoten bland annat syrier från länder i och . Dessutom finns det icke-öronmärkta platser för akut prövning och överföring av skyddsbehövande. är ansvarig svensk myndighet och ansvarar för organiserad uttagning och överföring av flyktingar och andra skyddsbehövande till . Grunden för bedömning av vidarebosättning är principen om personens skyddsbehov. prövar skyddsbehoven individuellt. Prövningen sker normalt efter förslag från FN:s flyktingkommissarie, . samråder med UNHCR när det gäller vilka grupper av skyddsbehövande avser att ta emot för vidarebosättning. ska också i samråd med UNHCR identifiera flyktingsituationer där vidarebosättning kan användas strategiskt. Vid fördelningen av de årliga kvotplatserna kommer en del av platserna att avsättas för familjeåterförening. Detta är ett sätt att använda vidarebosättning för att möjliggöra familjeåterförening. Grunden för bedömningen av behov om vidarebosättning är precis som principen om skyddsbehov enligt utlänningslagens bestämmelser, och prövar skyddsbehovet individuellt. Även fortsättningsvis kommer , i samarbete med UNHCR, att vidarebosätta personer med skyddsbehov och fokusera på de mest utsatta. UNHCR arbetar för att främja jämställdhet mellan könen och att se till att kvinnor och män får lika tillgång till skydd och bistånd. följer UNHCR:s prioriteringar för vidarebosättning med fokus på utdragna flyktingsituationer. Utsatta kvinnor och flickor tillhör de flyktinggrupper UNHCR ger särskild prioritet bland kvotflyktingar. Hälften av de personer som vidarebosattes inom den svenska flyktingkvoten 2015 var kvinnor. Jag ser mot bakgrund av det framförda inte anledning att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av fråga. 2 (M): Jag kan egentligen inte säga särskilt mycket utan konstaterar bara att tyvärr sitter i en bilkö. Förmodligen kommer han inte hit förrän , vilket var den senaste uppskattningen. Jag får tacka statsrådet för svaret och utgå från att kanske återkommer på något lämpligt sätt i frågan. 3 Justitie- och migrationsminister (S): Vi kommer säkert att återkomma till interpellation , och det är lika bra att vi ger honom den chansen. Jag har därför inte så mycket mer att tillägga, mer än möjligen en sak. Situationen som interpellationen tar upp, nämligen att det har kommit fler män än kvinnor till under framför allt , är en del av ett mönster. Ofta reser männen först, och sedan kommer kvinnorna och barnen efter genom anhöriginvandring. Det innebär att jag anser att den här situationen är ganska temporär. Alla som kom före kommer att få möjlighet till familjeåterförening, och alla som får flyktingstatus får också möjlighet till familjeåterförening. Det innebär att de kvinnor och barn som ofta är kvar i flyktinglägren kommer att kunna komma till . Då kommer vi att få en bättre fördelning totalt sett. Vi eftersträvar ofta att vi inom ramen för UNHCR:s flyktingkvot kan öka andelen kvinnor som kommer till . En effekt av det vi nu har sagt när det gäller att kunna använda en del av kvoten till familjeåterförening blir att fördelningen kommer att bli bättre än vad den har varit tidigare. 4 (M): Jag ber om ursäkt för förseningen. Att säga att man är någonting gör inte att man automatiskt blir det. Att säga att man är feminist och att man bryr sig om jämställdhet och tycker att det här är viktiga frågor gör inte att man automatiskt blir en bra feminist. Vi har en regering som säger sig vara en feministisk regering och säger sig föra en feministisk politik. Men frågan är i vilken utsträckning det verkligen stämmer. Vi har fått se hur en av regeringens ledande företrädare, utbildningsminister , har svårt att tydligt markera att det inte är acceptabelt med ledande politiska företrädare som inte ens kan ta kvinnor i hand. I intervju på intervju har han haft svårt att ens förklara hur han resonerade och svårt att ens förstå att det här är ett jämställdhetsproblem. Mot den bakgrunden och mot bakgrund av att den här regeringen är duktig på att presentera visioner och mål i ord men att i sak inte kunna leverera – vi har en rad exempel på brutna vallöften, svek och liknande – kan man inte riktigt lita på vad den här regeringen säger. Det är klart och tydligt att bara för att man från regeringen beskriver sig som feministisk är man inte per automatik feminist. En viktig jämställdhetsfråga enligt min uppfattning är att när vi tar emot asylsökande människor som flyr från krig, när vi ska agera en solidarisk hamn för de människor som flyr till exempel IS, måste det ske på ett jämställt sätt så att det inte bara är män som får asyl här i och en chans att skapa en framtid utan att det också är kvinnor. Vi har sett att det stora asyltrycket i huvudsak har bestått av tillströmningen av män som har kommit till . Enligt vissa bedömare närmar sig nu en könsbalans som påminner om . Där är det en stor övervikt av män. Jag har ställt en enkel fråga till . Kan tänka sig att ta emot i huvudsak kvinnor som kvotflyktingar för att väga upp den här obalansen? Vi har fått höra från migrationsministern att han inte har något sådant intresse. Det är ännu ett exempel på att det är lätt att säga en sak, att det är lätt att påstå sig vara feminist, men att ord inte betyder så mycket om man i handling gör det precis motsatta. Det svar vi har fått från pekar på att han och regeringen inte är intresserade av jämställdhet i praktiken och av att på allvar verkligen stå upp för de ideal som man säger sig stå för. Jag tycker att det man borde göra är att låta kvinnor vara en huvuddel av de 5 000 kvotflyktingar som har förpliktigat sig till att ta emot . Kvinnor har oftast svårare än män att fly i samband med krig. Det är en lång, jobbig och livshotande resa att ta sig från till exempel till . Det är en resa som i huvudsak män har vågat sig på. Därför måste vara solidariskt och i det kommande mottagandet av kvotflyktingar ta emot kvinnor. 5 Justitie- och migrationsminister (S): borde kanske ha använt tiden i bilkön till att förbereda sitt inlägg lite bättre. Halva inlägget handlade om helt andra saker än just asylfrågan och kvotflyktingssystemet. Han gjorde utvikningar som hör hemma i helt andra debatter. Men det får stå för honom. Utgångspunkten är att har gjort mer än något annat EU-land för att ge skydd åt människor som flyr från krig och konflikter. 160 000 människor sökte asyl i . Deras asylansökningar processar vi . Många av dem som kom kommer att få antingen flyktingstatus eller möjlighet till familjeåterförening, inom ramen för den nya lagstiftning som vi kommer att få. Som jag sa i mitt första inlägg ser jag könsobalansen som högst temporär. Det är ofta männen som reser först eftersom det är farligare för kvinnor och barn att resa. Det vet vi. När det gäller de ensamkommande barnen är det ännu farligare för unga flickor. När männen har fått sin sak prövad och när de har fått asyl i är det klart att de kommer att få möjlighet till familjeåterförening. Och kommer resten av familjen att komma hit. talar om en könsobalans, och han jämför med . Var har han fått det underlaget från? Siffrorna är trots allt så pass låga att det inte på något sätt kan jämföras med könsobalansen i . kan i sitt nästa inlägg passa på och redovisa underlaget för jämförelsen med . Jag tror nämligen inte att han har särskilt mycket på fötterna i den delen. Vi kommer att se en annan könsbalans framöver, efter hand som vi prövar de asylansökningar som kommer in. Jag sa i mitt första inlägg att jag är beredd att se över könsbalansen också inom ramen för kvotflyktingssystemet. Men det kräver i sin interpellation är att samtliga kvotflyktingar ska vara kvinnor. Det skulle i praktiken innebära att vi inte skulle kunna ta emot några familjer. Vi skulle bara kunna ta emot ensamstående kvinnor som har döttrar, ifall vi ska göra på det sätt som vill. Vi måste utgå från att vi även framöver ska kunna ta emot familjer inom ramen för kvotflyktingssystemet. Vi inriktar oss på de allra mest utsatta i den delen. Vi har en dialog med UNHCR om detta. Jag har ytterligare en fråga. skriver i sin interpellation att vi skulle ha arrangerat systemet på ett sådant sätt att det kommer fler män än kvinnor till . Jag vill säga till : Red ut var du har fått underlaget till det här med från! Det andra är: På vilket sätt skulle den tidigare regeringen – vi har inte avvikit från lagstiftningen – och den nuvarande regeringen ha arrangerat systemet så att det bara kommer män? Det låter nämligen som att vi skulle ha gjort något medvetet för att se till att det bara ska komma män. Det är en totalt snedvriden bild. 6 (M): För att svara på frågor och klargöra sa jag inte att kommer att få en demografi som utan att var på väg att få det, om det mottagande vi hade hade fortsatt. har vi gjort en rad migrationsuppgörelser som innebär att det förhoppningsvis inte kommer att fortsätta i den takten. Fler länder ska ta ansvar. Men trenden pekade mot att vi skulle få en könsobalans, om det hade fortgått. När det gäller hur systemet är arrangerat menade jag att vi har ett asylmottagande som bygger på att vi tar emot flyktingar i huvudsak när de kommer hit till . Vi borde förändra det systemet. Vi borde vikta en större del av vårt mottagande till just kvotflyktingar, alltså människor som redan nu befinner sig i flyktingläger i till exempel för att de har flytt från . Vi borde åka från till de här flyktinglägren och hämta människor därifrån, i stället för att de ska göra den fruktansvärda resan över och på andra sätt riskera sina liv för att komma hit till . sa själv att det är en resa som i huvudsak företas av män, eftersom den är problematisk. Vi har alltså ett system där merparten av vårt asylmottagande bygger på att människor kommer till snarare än att vi åker och hämtar dem. Det är på det sättet vi har arrangerat systemet så att det missgynnar kvinnor. Då tycker jag att det är rimligt att vi ser till att föra en mer jämställd asylpolitik i fråga om kvotflyktingarna. Vi kan åka ned till krisområden och hämta människor därifrån, och de bör i huvudsak vara kvinnor. Då kan vi väga upp könsobalansen. Men vi kan höra här att inte har något intresse av det. Återigen, att säga att man är feminist och att man bryr sig om jämställdhet betyder inte att man faktiskt är det och tror på det. 7 Justitie- och migrationsminister (S): Vi fick inget underlag för jämförelsen med . vet ju att det där är en jämförelse som inte är relevant, särskilt inte eftersom fler kommer att kunna få hit sina familjer efter att ha fått asyl i , antingen fått flyktingstatus eller kom före . Då kommer den bilden att se annorlunda ut. Det fanns inget underlag för påståendet, utan han talade bara om själva trenden. En följd av är att vi måste pröva asylskälen för de människor som kommer till våra gränser. Det finns ingen motsatsställning mellan att pröva om de som kommer hit har asylskäl eller inte och att även ha ett ambitiöst kvotflyktingssystem. Med de 1 900 som vi har inom ramen för vår kvot nu har störst flyktingkvot av alla EU-länder, sett till vår befolkningsmängd. Vi tar alltså dels ett större ansvar för dem som kommer till våra gränser än något annat EU-land, dels ett större ansvar än något annat EU-land när det gäller kvotflyktingssystemet. Det kommer också att öka. Inom ramen för den uppgörelse vi har ska kvoten ökas till 5 000. Om hade lyssnat på vad jag sa hade han hört att jag gärna ser över könsfördelningen i det systemet. Det förslag vi har lagt fram, om att kunna använda en del av kvoten för familjeåterförening, kommer att innebära att fler kvinnor kommer till . Då kommer balansen att ändras också inom ramen för det systemet. borde lyssna lite på vad jag säger i talarstolen i stället för att bara måla upp skräckbilder och dra sådana slutsatser som han drar. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2015/16:535 om gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden 8 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig när en konsekvensanalys kan presenteras i ärendet om förslag till förordning om säkerställande av gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden. presenterade sitt förslag . Förslaget åtföljdes av en omfattande konsekvensanalys. Regeringen informerade om förslaget genom att överlämna en faktapromemoria. I faktapromemorian redogjordes för huvuddragen i kommissionens konsekvensanalys. Regeringen remitterade förordningsförslaget och har även sammankallat en referensgrupp för vidare utbyte av synpunkter. Förhandlingarna i inleddes . därefter lämnade regeringen i sedvanlig ordning muntlig information till näringsutskottet. Ett ytterligare informationstillfälle hölls . Vid det tillfället efterfrågade näringsutskottet även en skriftlig konsekvensanalys. I det här särskilda fallet har med anledning av detta börjat arbeta med en sådan. Departementet kommer att presentera den kompletterande skriftliga konsekvensanalysen för utskottet före nästa informationstillfälle med utskottet . 9 (M): Jag får ta ansvar för rubriken på interpellationen som lyder ”Gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden”. Rubriken till trots är det något som berör ganska många av oss. Det berör alla som har ett Spotifykonto, ett Netflixkonto eller liknande. Syftet med förordningen är att möjliggöra för oss som har ett sådant konto att ta med det när vi vistas tillfälligt i ett annat land. Utifrån konsumentens perspektiv är det naturligtvis bra att kunna flytta med ett abonnemang när man är ute och reser. Jag vill tacka statsrådet för svaret på interpellationen som i stora drag var förväntat. Jag är glad över att regeringen nu kommer att ta fram en konsekvensanalys. Men det är också ett oroväckande svar i några delar. Det är oroväckande att regeringen tar fram konsekvensanalysen , först efter det att näringsutskottet efterfrågar den. I faktapromemorian säger man att man ska analysera frågan grundligt, och det hade varit rimligt att göra det så att det hade funnits ett sådant material tillgängligt. Det är också oroväckande att regeringen hänvisar till kommissionens konsekvensanalys. Jo, kommissionens uppgift är ju att tänka gränsöverskridande och tänka på hela . Immaterialrättens systematik fungerar lite annorlunda. Den är ju territoriell. Man söker patent eller varumärken för olika länder. När kommissionens vilja och systematiken i immaterialrätten möts uppstår det lite konflikter. Här vore det väldigt bra om vi hade en regering som stod upp för de svenska intressena och hade gjort en konsekvensanalys utifrån dem. Såvitt jag har förstått har det än så länge varit fyra förhandlingstillfällen. Ordförandeskapet driver på och vill avsluta förhandlingarna . har suttit vid förhandlingsbordet fyra gånger, men man har inte gjort den egna analysen. Det är först när näringsutskottet efterfrågar den som man tänker göra det. Min fråga till statsrådet blir naturligtvis: Vem i dessa förhandlingar är det som tillvaratar de svenska intressena? Vem är det som försvarar de svenska konsumenternas rätt i förhandlingarna? Vem i de här förhandlingarna står upp för de svenska kreativa näringarna och filmindustrin? Vem ser till de svenska kulturarbetarna och rättighetsinnehavarna? Jag är rädd för att det tyvärr inte är . 10 Justitie- och migrationsminister (S): Moderater och socialdemokrater kan träta om mycket, men vi behöver inte träta som sådant som vi i grunden är överens om. Dessvärre ser jag nu att söker en konflikt som inte finns. Vi är överens i själva sakfrågan, det vill säga att man ska kunna ta med sig tjänster som man abonnerar på utomlands. Det handlar bara om att hitta ett system som gör att detta säkerställs och att alla de intressen som talar om tas till vara. En konsekvensanalys är inte samma sak som en analys av hur olika intressen påverkas. Men jag kan försäkra om att vi står upp för konsumenternas rättigheter, och vi står naturligtvis också upp för sakägarnas rättigheter i förhandlingarna. Vi kommer att knäcka den här frågan, det är jag ganska övertygad om. Men det är inte så att inte har någon linje, tvärtom. Vi driver dessa frågor väldigt hårt och aktivt, och vi kommer att fortsätta med det. Om förhandlingarna inte skulle gå i mål beror det inte på . Den konsekvensanalys som efterfrågas kommer vi att presentera före nästa informationstillfälle i utskottet, . får helt enkelt vänta till dess. Men, som sagt, vi har i grunden samma inställning, och det känns lite märkligt att driva en konflikt där vi egentligen är överens. 11 (M): Jag vet inte om vi är överens eller inte. Jag har inte tagit del av regeringens position i dessa förhandlingar. Den konflikt som jag ser just nu är att jag inte tycker att regeringen tydligt står upp för de svenska intressena i förhandlingarna. Det är möjligt att den gör det, men då borde det finnas ett underlag där de svenska positionerna framgår. är ganska unikt i ett EU-perspektiv. Det finns en stark kreativ näring här som dessutom växer mycket. Den är helt beroende av att man kommer fram till en bra lösning i de immaterialrättsliga frågorna och även i portabilitetsfrågan. Vi har till exempel stora svenska filmframgångar. Vi har Spotify som är ett framgångsrikt företag. Dessa och många andra företag och personer som jobbar i kultursektorn är beroende av en bra lösning. Vi i reser också ganska mycket. Som konsumenter har vi ett stort intresse av att man kommer fram till en bra lösning. Dessutom ökar turismen, och vi får ett inflöde av människor till . Vidare har vi i en stor internetmognad. Det gör att användningen av den här typen av tjänster är relativt stor i förhållande till andra länder. Vad som också gör oss unika är vår storlek. Vi är inte det största av de europeiska länderna. Det har också betydelse i förhandlingarna. Låt mig höra om vi är överens eller inte i knäckfrågorna. Hur är det med tillfällig vistelse? Det är ju ett begrepp som måste definieras i förhandlingarna. Man måste hitta en kontroll för tillfällig vistelse. Jag har inte förstått vad den svenska positionen är där. Hur är det med definitionen av hemvist och hur det ska kontrolleras? Jag har inte förstått den svenska positionen där heller. Enligt förslaget ska det vara skillnad i kravet på betaltjänster och gratistjänster. Vilka effekter kommer det att få? Hur kommer förordningen att påverka piratkopieringen, som är väldigt omfattande i ? Hur hanteras rättigheter från länder utanför EU, alltså tredje part? Det är en fråga som lyfts fram från vissa i industrin. Jag vet att vi är överens på en punkt. Det sägs att förordningen ska träda i kraft , och det är väldigt för att företagen ska ha möjlighet att göra justeringar. Där är vi överens om att bör förlängas, och jag hoppas att det drivs hårt från svensk sida. När vi har diskuterat dessa frågor i näringsutskottet har jag lyft fram att det är mycket bättre att den här förordningen blir rätt än att det går snabbt. Jag konstaterar att några av dessa frågor också har lyfts fram i diskussionerna under förhandlingarna. Men jag kan inte se av protokoll och liknande att just frågan om att det ska bli rätt snarare än att det går snabbt har lyfts fram av . Om det inte blir rätt riskerar immaterialrättens grund att upplösas, och då får vi det som kommissionen kanske var ute efter från början, men som jag inte tror gynnar svenska intressen. Det är viktigt att det här hanteras på ett korrekt sätt. Det var en rad frågor till statsrådet. 12 Justitie- och migrationsminister (S): Det var en rad frågor som inte så enkelt kan besvaras eftersom vi befinner oss mitt i en förhandling. Vi är överens om att man ska tillskapa den här möjligheten till portabilitet. Sedan finns det en rad knäckfrågor, som påpekade. Hur man ska definiera tillfällig vistelse, hur man ska genomföra de kontrollerna och säkerställa hemvistfrågan är precis det som vi talar om. Det är svårt att hitta tekniska och lagliga vägar för att se till att detta löses. Det är precis det som vi håller på att träta om. Men det är ingenting som kommer att välta en uppgörelse, som jag bedömer det. Med den fart som har i förhandlingsprocessen kommer vi att kunna fatta beslut om en allmän inriktning under det holländska ordförandeskapet. I så fall kommer vi i vanlig ordning att förankra dessa förslag, först i fackutskottet och därefter i . Det viktiga här är att vi är överens om själva grundtanken, att man ska kunna ta med sig tjänster som man abonnerar på utomlands . När det gäller allt det andra som handlar om tekniken och hur man lagtekniskt löser detta måste nog i det här läget lita på att regeringen har ett gott omdöme när det gäller att hitta de tekniska lösningarna. Jag har inte hört utveckla sin syn, om han har någon annan uppfattning. Han frågar bara vad vi driver. Vi driver att vi ska möjliggöra detta men att det måste finnas ett system som fungerar. Där är vi överens. Men i övrigt får nog vänta tills vi kommer med ytterligare information inför mötet . Då kommer det att ha hunnit hända ännu mer i förhandlingarna, skulle jag vilja säga. 13 (M): Det blir lite lustigt när justitie- och migrationsministern i inledningsanförandet säger att vi är överens och att det är onödigt att söka konflikt men sedan inte kan svara på mina frågor om sakpolitiken. Jag kan ha stor förståelse för det, eftersom det är ganska detaljerade frågor, men jag har inte heller i näringsutskottet fått några svar på den typen av frågor. Vi är fyra förhandlingsomgångar in i det här, vill jag återigen påminna om, men jag har inte på något sätt fått reda på vilka de svenska positionerna är. Vidare efterfrågas min syn på de här sakerna. Men är det så att det är som är statsråd och ansvarig för detta. Han har dessutom ett helt departement till sitt förfogande för att göra en konsekvensanalys utifrån de svenska perspektiven. Hade det gjorts så som det står i faktapromemorian kunde de svenska positionerna i de frågeställningar som jag har lyft fram ha varit mycket tydligare. Den här interpellationsdebatten hade då kanske varit helt onödig. Jag är alltså orolig över att de här förhandlingarna kommer att glida regeringen och ur händerna, att det inte kommer att finnas någon som står upp för de svenska kreativa näringarna, de svenska konsumenterna, de svenska rättighetsinnehavarna och de svenska kulturarbetarnas möjligheter att tjäna pengar på sitt skapande. Jag vill ändå tacka för debatten. Jag hoppas att den i sig har bidragit till att vi har flyttat från baksätet i förhandlingarna till en mer framskjuten position. 14 Justitie- och migrationsminister (S): I de här processerna sitter alltid i framsätet, just mot bakgrund av det nämner: att vi har väldigt starka intressen att värna. Jag kan försäkra om att vi för en kontinuerlig dialog med de svenska intressenter som det rör sig om. Sedan får detta lite karaktären av skuggboxning, så att säga. Jag säger att vi ska lösa frågan om möjligheten att ta med sig tjänsterna utomlands.