prot · H309113 · 2016-05-27 00:00:00 — En annan aspekt är att det kanske inte alltid är tydligt för den som köper eller säljer tjänster eller delar på sina varor vilka regler det egentligen är som gäller. Här är det naturligtvis viktigt att vi kan jobba med att tydliggöra reglerna för dem som på olika sätt använder delningsekonomin. Däremot delar jag kanske inte uppfattning att vägen framåt är att sänka eller avskaffa skatten inom delar av delningsekonomin. Men här finns också en tydlig skillnad mellan och regeringspartierna. Vi i regeringspartierna står upp för att vi tycker att det är viktigt att vi kan finansiera vår gemensamma välfärd, men vi vet att och är mer intresserade av att fortsatt gå fram med stora och omfattande skattesänkningar. 13 (M): Ja, är intresserade av att sänka skatter, men det är för att man ska få ytterligare resurser till välfärden. Det har nämligen visat sig att de ökar när man sänker skatterna. Finansministerns svar rör fortfarande till största del just delningsekonomin. Men det var inte riktigt det som var i fokus i interpellationen. Det är spännande tider med ny teknik som öppnar för helt nya möjligheter. Som lagstiftare ska vi skaffa goda förutsättningar för utveckling och konkurrens som människor och företag kan behöva skydd mot osunda arbetsvillkor. Det handlar även om konsumenter och om att man ska få konkurrera på lika villkor. Men vi kan inte bortse från gränsdragningsproblematiken. Och skattesystemet är ett av de områden som berörs. Utredningar och analyser görs av gällande delningsekonomin. Men byten av tjänster mellan privatpersoner, eller när människor hjälper varandra, är mig veterligen ännu inte föremål för en utredning om hur vi eventuellt kan komma att behöva ändra regelverket. Utbyte av tjänster är ett område där ny teknik kan underlätta i och med att matchningen blir väsentligt enklare. Det är alltså bara en tidsfråga innan utbyte av tjänster även i skulle kunna växa i omfång. Det borde anses lika positivt som delningsekonomin, eftersom samma resursdelningsmöjligheter finns. Skatteområdet rör inbetalning av skatter men även kontrolluppgifter och deklarationer. Sannolikt måste man hitta sätt att dra nya gränser när det gäller från vilka summor skatt ska betalas, men det handlar även om hur byråkratin kan begränsas. Det kan komma att påverka skatteintäkterna, men det kan även underlätta, inte bara för dem som utnyttjar digitaliseringens fördelar. Med detta vill jag tacka för debatten. 14 Finansminister (S): Jag delar uppfattning att vi kanske behöver titta närmare på och analysera ytterligare just vad delningsekonomi kan betyda när det gäller detta. Det tankesättet och de plattformar som kan uppstå i och med den nya tekniken, som underlättar just för utbyte av tjänster, och hur detta skulle kunna växa är säkert någonting som man kan analysera närmare än vad har gjort i sin delrapport. Det tar jag med mig som input från den här interpellationsdebatten. Det har varit en nyttig i . Man kan säkert fundera mer på det. Det finns något som är viktigt att säga när det gäller delningsekonomin och när det nu skapas nya digitala plattformar för att man ska kunna använda befintliga resurser på ett mer effektivt sätt – det kanske också kan komma för att vi ska kunna byta tjänster med varandra på ett mer effektivt sätt än . Det ger digitala avtryck. Så länge man har digitala plattformar ger det också avtryck digitalt. Det gör att skattemyndigheterna i och i andra länder får större möjligheter att kontrollera att skatter betalas in som de ska än när det är rena byten som inte passerar någon form av digital plattform. Det ska bli intressant att se vad kommer fram till i det avseendet. Det gäller både om man delar hus, bilar eller andra saker och om man byter tjänster. Där finns de digitala avtrycken. Jag vill tacka för en intressant interpellation. Det här är en viktig debatt att ta, så att vi får en närmare analys och vet vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa att vi har goda intäkter också när ekonomin utvecklas på det här sättet. Och det ger naturligtvis utrymme för nya entreprenörer och nya företagare, vilket jag är den första att välkomna. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade kl. 9.34 på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till kl. 9.40 i väntan på att statsrådet skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellation 2015/16:644. Förhandlingarna återupptogs kl. 9.40. § 7 Svar på interpellation 2015/16:644 om hyperloop i 15 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag tänker ta för initiativ för att utreda hyperloop som en möjlig kommunikationsform i . Låt mig inledningsvis säga att jag välkomnar ny teknik som syftar till att skapa effektivare transportmedel. Regeringen arbetar med forskning och innovationer för att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen arbetar i samverkan med akademi, myndigheter och industri med forskning och innovationer inom transportområdet. Exempel på sådan samverkan är utveckling av självkörande bilar samt demonstrationsanläggningar av elvägar för minskad miljö- och klimatpåverkan. När det gäller hyperloopen är tekniken, precis som säger, ung och mycket kan ändras. har jag därför ingen avsikt att ta initiativ till någon utredning om hyperloop i . Regeringen följer dock med intresse utvecklingen av denna nya teknik. 16 (L): Tack för svaret, statsrådet! Det här gäller just en ny transport- och kommunikationsteknik – hyperloop. Idén till den föddes i ur en frustration över höghastighetståg. Man tyckte att det kostade väldigt mycket, och man fick inte så mycket snabbhet för pengarna. Vi känner igen lite av den debatten här i också. Då tog fram ett förslag om detta som han kom att kalla hyperloop. Han brukar lite skämtsamt säga att det är en blandning mellan rörpost, ett airhockeybord och en , allt i ett. Det är vagnar, eller poddar som det kallas, som transporteras i rör. I röret råder nästan vakuum, vilket gör att luftmotståndet är väldigt lågt, och man kan med eldrift driva de här vagnarna väldigt effektivt och väldigt snabbt. Man ska komma upp i hastigheter . De beräkningar som har gjorts inledningsvis är att kostnaden i alla fall är betydligt lägre än för höghastighetståg, men vi vet naturligtvis hur det är med alla infrastrukturprojekt, och infrastrukturministern vet förmodligen mer än någon annan att det gärna drar iväg. Det finns inga garantier kring hur låga kostnaderna är, men det är ändå en väldigt intressant teknik som har tagits fram. I de här hastigheterna skulle det ta statsrådet att åka hem till från . Att åka ned till härifrån skulle ta , och härifrån ända upp till skulle ta . Det är ju ingenting som man ens skulle komma i närheten av med höghastighetståg, även om vi naturligtvis kommer att behöva fler spår i . Av min beskrivning låter det hela kanske bara som en kul idé som någon nisse i har klurat ut. Men det är seriösare än så. Det första förslaget togs fram av ingenjörer på rymdföretaget och elbilstillverkaren . I Obamaadministrationen har man blivit väldigt intresserad av detta och satt ett forskarteam att titta på de grundläggande beräkningarna: Kan det här i teorin fungera? Infrastrukturministern i följer detta nära. Den slovakiska regeringen har initierat ett projekt kring detta. Här på KTH i finns det ett intresse liksom på MIT i , och en mängd olika forskargrupper runt om i världen jobbar nu med att förädla och ta fram den här reformen. Bara genomfördes det första livetestet av tekniken i . Vad jag tycker är att regeringen skulle kunna spela en aktiv roll i det. Naturligtvis kan och ska vi inte fatta några beslut om att bygga något sådant här. Det vore mycket oseriöst i det här läget när tekniken är så ung. Däremot kan vi bidra till utvecklingen forskningsmässigt. Om man inte ens vill lägga några pengar på det kan man be titta på tekniken. Det finns ju också projekt här i , och om att bygga en hyperloop mellan länderna, seriösa projekt där det petas in lite pengar. Svenska staten skulle kunna spela en roll i att driva på den här utvecklingen. Vi ska inte låsa oss vid den på något sätt men att göra i alla fall det. Svaret från statsrådet är till viss del positivt men ändå negativt just när det gäller kärnan. Varför är det så? 17 Statsrådet (S): Precis som säger är det här en väldigt ny teknik, och det är fortfarande oklart om det kommer att kunna realiseras. Jag skulle också möjligen vilja resa en viss skepsis kring hur det skulle påverka till exempel landskapet. Byggkostnaderna om man skulle ha den här tekniken under marken skulle naturligtvis bli väldigt, väldigt höga. Allt detta är förstås sådant som man får titta på när tekniken blir mer utvecklad och man kan göra mer realistiska och underbyggda analyser av vad den skulle kunna innebära. Det pågår ett ganska intensivt forskningsarbete kring den här nya tekniken, och som jag sa i mitt svar har regeringen för avsikt att följa det. Det är också spännande om exempelvis KTH, andra lärosäten eller forskningsinstitut av olika slag i har ett intresse och söker samarbeten kring det här. Det finns naturligtvis en stor frihet inom de ramar som universitet och högskolor har i att ingå i den här typen av samarbetsprojekt om det blir aktuellt. Däremot har regeringen i det här skedet inga planer på att lägga ett uppdrag till exempelvis av det enkla skälet att vi tror att den här tekniken är lite för omogen för att det ska läggas ett så konkret uppdrag att förbereda eller gå in i någon konkret diskussion från sida. Om man ska koppla något lite grann till det som är i planeringen i , det arbete som pågår kring Sverigeförhandlingen och den nya höghastighetsbaneutbyggnaden här, kan man nog säga att den här nya tekniken inte riktigt löser de utmaningar som höghastighetsjärnväg mellan våra tre stora städer skulle lösa, av det enkla skälet att där har man valt att inte bygga ett helt separat höghastighetsnät. har förmodligen en för låg befolkningsdensitet för att kunna bära investeringskostnaderna för en bana som bara kan trafikeras med höghastighetståg och också har ett väldigt starkt fokus på ändpunktstrafiken. En del av funktionen i det som man nu planerar för, eller som man utreder, är att tillföra kapacitet också för att kunna leda om trafik när det uppstår fel i befintlig infrastruktur. Tanken är också att man ska kunna utveckla den inomregionala trafiken, där snabba men dock regionaltåg kan trafikera framför allt i närheten av ändpunkterna. Den typen av funktioner skulle man naturligtvis inte få med en sådan här teknik, utan då skulle det vara en helt annan funktion än den som vi nu planerar för. Det räcker alltså inte att bara titta på kostnad, utan man behöver också titta på vilka nyttor man kan få med viss teknik. Just i det här skedet skulle jag ändå bedöma att i den process vi är när det gäller höghastighetsbanor i skulle den här tekniken kanske inte svara upp mot alla de behov som finns i det svenska järnvägsnätet. 18 (L): Jag tror att det är viktigt att man verkligen lyfter blicken när man tänker på den här tekniken. Det är klart att den inte skulle passa in i vårt nuvarande transportsystem rätt av så att man bara jackar in den någonstans, utan det är ett nytt sätt att transportera som använder ny teknik för att binda ihop ett land. Man kan tänka sig hur snabbt man skulle kunna komma vidare ned mot kontinenten. Infrastruktursystem i en nation är naturligtvis någonting oerhört komplext. Men just därför är det viktigt att lyfta blicken ibland och se vad som finns vid horisonten – eller inte ens så långt bort – för att inte låsa in sig i det gamla systemet hela vägen. Med en ny teknik är det naturligtvis en mängd olika problem och utmaningar man behöver lösa när det gäller säkerhet och allt möjligt, bland annat hur det påverkar landskapet. Men vi vet ju att tåg i alla fall har väldigt stor påverkan på landskapet och på städer. Där det går tåg blir det ofta någon form av linje eller mur, synlig eller osynlig, genom en stad. Det här binder ihop människor med snabba transporter men kan också dela upp på detta sätt. Tanken här är bland annat att man ska ha det på pyloner så att det inte får lika stor påverkan på landskapet på själva marken, men man kan också ha det i tunnlar eller under marken på något annat sätt. Som jag sa tidigare: Jag föreslår inte på något sätt att regeringen ska gå in i det här och satsa järnet. Jag förstår fullkomligt att man inte vill det. Men när sådan här utveckling sker är det viktigt med signaler. Man behöver inte pumpa in en massa pengar i detta, men det är viktigt att man tar det på allvar och bidrar till utvecklingen. Det betyder inte att man låser sig vid att det här ska vara det sätt vi bygger på om fem , men man bidrar till utvecklingen. klarar av detta alldeles utmärkt. Man bidrar till utvecklingen; man är inte låst vid det här på något sätt. Den slovakiska regeringen gör samma sak. ser vi att det poppar upp en mängd olika initiativ. Det pumpas in mycket pengar – ett av de här företagen tog alldeles emot tre kvarts miljard för utveckling av den här tekniken. För dem som investerar i sådan här teknik och forskning är det naturligtvis viktigt med signaler – vad säger regeringen om det här? Är man negativ eller positiv? Tar man till sig detta? Finns det någon möjlighet att något sådant här byggs? Det påverkar naturligtvis deras investeringsbeslut. När det gäller projektet ––har jag ingen aning om hur realistiskt det är eller om det kommer att bli någonting av det, men positiva signaler gör att man kan ta det vidare. har man gett i uppdrag till KPMG att göra en idéstudie om det här. Jag tror att de första idéerna ska presenteras i . Det är jättebra att regeringen inte avfärdar det här fullständigt, men jag tror att man kan ha en aktivare roll i utvecklingen än att bara titta på. Det krävs faktiskt inte mycket. Det här är en av många framtidsfrågor där regeringen kan driva på. Jag hoppas att framtiden inte tar slut nu bara för att framtidsministern fick sparken. 19 Statsrådet (S): Framtiden är fortfarande i allra högsta grad närvarande. finns det dessutom ett antal väldigt intressanta och spännande rapporter som blickar lite längre fram än vad vi normalt hanterar inom . Det känns som ett bra stöd i det vidare arbetet. Jag skulle vilja säga att vi har en generellt väldigt positiv inställning till ny teknik. Vi vet av erfarenhet och ser i omvärlden att ny teknik kan medföra stark påverkan på samhällsutvecklingen. I de tider i historien då man har gjort språng i utvecklingen har det ofta handlat om en teknisk landvinning som har nått många människor, och därigenom har man ställt om hela samhället. Just i transportsektorn skulle jag vilja påstå att vi är i en sådan brytningstid just . Många nya tekniker utvecklas ungefär . De gamla sanningarna om den bensindrivna bilen som var och en har stående i sitt garage eller möjligen på gatan utanför som det förhärskande sättet att transportera sig, den eran, är på väg att övergå i någonting annat tack vare ny teknik men också nya beteendemönster och helt nya krav från samhället. Därför tycker jag att det är viktigt att vi bejakar alla möjliga nya tekniska landvinningar och inte låser oss vid att just den här tekniken kommer att användas . Jag tror också att det är olyckligt om vi fattar politiska beslut om vilka tekniska lösningar eller teknikutvecklingsprojekt som man ska satsa på. Jag tror att vi tydligt ska slå vakt om forskningens fria ställning och frihet att själv ta sig an de olika forskningsprojekt som man tycker är intressanta. Skulle vi fatta politiska beslut och säga att den här tekniken ska ni titta närmare på men inte den där, då tror jag att vi kväser snarare än uppmuntrar forskning kring olika nya tekniska lösningar. Därmed inte sagt att vi inte ska vara med i utvecklingen. Regeringen har inga avsikter att ta några konkreta initiativ i fråga om just den här tekniska lösningen men kommer med stort intresse att följa både den här utvecklingen och utvecklingen inom andra områden avseende transport och mycket annat. 20 (L): Vi är helt överens om att politiken inte ska sätta den här tekniken före en annan och så vidare. Det är inget sådant jag föreslår. Vad jag föreslår är att man har en positiv attityd till detta, att man ger till exempel – det kanske finns någon mer lämplig instans – i uppdrag att titta närmare på den här tekniken för att se hur den skulle kunna användas i . Det betyder inte att man sedan ska bygga den. Det är som sagt en ung teknik; vi vet inte vart den tar vägen. Men vad som har skett , och det är väl ett tecken i tiden, är att hyperloop har blivit ett globalt projekt som tusentals människor i många olika länder bidrar till att utveckla. Regeringar och stater måste alltså inte vara den drivande kraften som står för majoriteten av jobbet här. Det sker ändå. Men för att människor ska vilja bidra till och se möjligheter i det här och för att det ska investeras pengar – det går ändå åt en hel del – är regeringar och stater viktiga eftersom det är de som sedan ska bygga detta. Det kan finnas viss privat finansiering, men den här typen av tunga investeringar i infrastrukturen står stater för. Jag tycker att du säger så många rätta saker, . Det är bara agerandet som saknas. Jag tror att vi står mitt i ett skifte i fråga om självkörande bilar, mycket billigare tillgång till rymden och mycket annat inom kommunikation och transport runt om i vår värld. Då har regeringen och du som statsråd möjlighet att agera på den här utvecklingen – inte styra och dirigera den men driva på den och vara en positiv faktor. Du säger rätt saker, men agera också! 21 Statsrådet (S): Att lägga ett väldigt specifikt uppdrag på att vara med och forska om eller utveckla just den här tekniken är precis en sådan detaljstyrning som jag hör att vi är överens om att vi inte ska ha. kommer statsministern att presentera ett samverkansprogram inom transportsektorn, och vi kommer att lägga fram en forskningspolitisk proposition i . Båda har starkt fokus på hur forskning och innovation kan bidra till samhällsnytta och hur staten genom ett aktivt deltagande med resurser till exempelvis forskningsprojekt, samverkansplattformar och så vidare kan vara med som en drivande kraft i att låta dem som har forskningsresultaten och är tekniska experter samverka mellan olika forskningsområden – teknik men också beteendevetenskap och stadsbyggnadsfrågor – för att hitta de klokaste lösningarna för framtiden. Det finns en enorm potential i detta, och för de ambitioner som regeringen har om att nå EU:s lägsta arbetslöshet till 2020, att nå klimatmålen och att utveckla till ett jämlikt samhälle där man kan arbeta och bo i alla delar av landet har den här typen av forskning oerhört stor betydelse. Jag tror alltså att vi kommer att kunna finna varandra också i det fortsätta arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:643 om införande av nytt betalningsdirektiv 22 Statsrådet (MP): har frågat mig vad jag och regeringen gör för att säkerställa att är snabbt med att implementera PSD2. Först och främst vill jag poängtera att jag instämmer i analys att den framväxande fintechsektorn är viktig. Därför har jag besökt och haft dialog med aktörer i branschen. Jag ledde också själv en delegation av fintechbolag till , i syfte att främja svenska innovativa bolags tillväxt. gav vi i uppdrag att utreda hur bolag som agerar inom gräsrotsfinansiering bör regleras, för att skapa långsiktiga spelregler. PSD2 – eller det reviderade betaltjänstdirektivet, som det också kallas – antogs av och rådet och ska vara genomfört senast och tillämpas . För att säkerställa ett snabbt och korrekt genomförande av PSD2 beslutade regeringen , det vill säga innan direktivet antogs, att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att bland annat föreslå de lagändringar som krävs i svensk rätt för att genomföra direktivet. Utredningen, som antog namnet betaltjänstutredning, ska slutredovisa sitt uppdrag . Utredningens betänkande kommer att remitteras i vanlig ordning, varefter beredning inom och andra berörda departement vidtar. Med hänsyn till att bestämmelserna som innebär ett genomförande av direktivet inte ska börja tillämpas förrän kan inte lagstiftningen träda i kraft tidigare än så. 23 (L): , inte minst koncentrerat kring , är oerhört framgångsrikt i det man kallar fintech, finansiell teknik, techbolag inom det finansiella området, startups. Även om man känner till många av bolagen blir man nästan lite förvånad över hur bra har levererat . har tagit emot av de investeringar som har skett inom det här området i hela . Vilken andel av befolkningen har vi – någon procent? Vi presterar oerhört bra. Antalet anställda ökar också snabbt: plus . Jag antar att det har accelererat även , även om jag inte har några siffror på det. Ett sådant tecken gäller ett av betalbolagen, Klarna. Enligt en sammanställning för som Linkedin gjorde av antalet nyanställningar i låg de på topp-tio-listan tillsammans med bolag som H&M och den typen av traditionella stora svenska bolag, så fintechbolagen kommer upp även vad gäller anställda och inte bara beträffande investeringar och värderingar. Vi har en mängd sådana bolag. Jag skulle kunna använda hela min talartid för att räkna upp dem. Klarna är ett av dessa som har gått väldigt bra. Trustly är ett annat, och Qapital och Tink är ytterligare ett par. Framför allt de två som jag nämnde senast påverkas ganska mycket av betaltjänstdirektivet. Det är ett stort direktiv. De här tjänsterna gör att man som privatperson har möjlighet att få bättre koll på sin ekonomi. Man använder tjänsten för att logga in på sin bank eller samla information från sitt eget bankkonto och få sammanställningar av hur mycket man lägger på bensin, mat, restaurangbesök och så vidare. Man kan få ett uppvaknande när man tittar på dessa siffror. Tillgång till den informationen är något som bankerna ofta inte alls tycker är kul att någon tredje part får. Även om det är deras kund som säger att det är helt acceptabelt att den informationen läses av är bankerna ofta rätt negativa till detta. har haft ett antal olika uttalanden mot det. Det är bra att det finns en utredare och att man förbereder förslagen till 2018. Men det finns en mer akut fråga i detta. ska bankerna enligt direktivet inte kunna hindra denna tillgång. Bolagen har varit i kontakt med om detta. säger att om någon bank skulle hindra tillgång har de inte verktyg eller uppdrag för att stoppa detta, ge tillgång eller agera i den situationen. De behöver någon form av signal, någon form av direktiv eller något sådant från regeringen för att kunna agera i frågan. Det mesta av detta införs 2018. Men just i den här delen ska man se till att tillgången finns . Känner statsrådet till den här frågan? Vad har du i så fall gjort? 24 Statsrådet (MP): Jag tycker att utvecklingen som vi ser i fintechsektorn är mycket spännande och bra för samhället ur många synvinklar. Självklart är det bra för och . Vi rekryterar många kompetenta personer hit och får en sprudlande ekonomi. Det bidrar också till den ekonomiska utvecklingen i och gör att och hamnar på världskartan när det gäller digitalisering och att vara innovativa och komma med nya lösningar. Men det är också bra för oss konsumenter. Det gör vår vardag lättare. Vi får tillgång till tjänster som vi inte hade kunnat få om vi hade gått i gamla hjulspår och bara använt oss av gamla tjänster. Vi kan nu göra säkra och trygga betalningar på nätet, oavsett var i världen det är. Vi kan känna oss trygga med att våra kontonummer inte missbrukas, att det inte skapas problem i andra delar. Vi ser hur småhandlare har tillgång till digitala betalningar genom nya lösningar som man inte skulle ha fått annars. På många sätt gör den här tekniken vår vardag och värld bättre. Därför är det något som regeringen på alla sätt försöker uppmuntra och skapa bättre förutsättningar för.