prot · H40934 · 2016-11-24 00:00:00 — får nog söka sin information från pålitligare källor. Även de som jobbar på Säkerhetspolisen är poliser. kommer polisens budget att förstärkas med och Säkerhetspolisens budget med . Situationen i Malmös skolor 51 (KD): Jag tänkte ställa en fråga till utbildningsministern. har vi tvingats läsa om skolor i där man har minst sagt stora problem. Det har förekommit rapporter om sexåringar som blir misshandlade och sexuellt trakasserade och hotade, om gymnastiklektioner som ställs in både som bestraffning och för att barnens säkerhet inte kan garanteras och om barn som flyr skolan på grund av dessa problem och andra som tvingas vara kvar i brist på andra lösningar. Den situation som beskrivs är fruktansvärd, och om den är sann måste en förändring ske genast. Skolans värdegrund är glasklar: Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, eller utsättas för annan kränkande behandling. Min fråga till ministern blir då hur han ser på den rådande situationen i Malmös skolor och vad orsaken är till att det ser ut så här. 52 Utbildningsminister (MP): Jag vill rikta ett stort tack till dig, , för att du lyfter detta. Dessa rapporter, som kommit huvudsakligen genom medierna, gäller fruktansvärda händelser. Oavsett hur mycket av detta som har hänt på precis det sätt som beskrivs ska inte sådant här få förekomma i skolan, och jag är glad att huvudmannen varit så tydlig med att man kommer att göra utredningar och ta tag i situationen på de berörda skolorna. När det gäller frågan om vad vi gör för att skapa trygghet – så att den trygghet som de allra flesta elever känner på svenska skolor ska omfatta alla – handlar det om två saker: vuxna som ser och vuxna som har verktyg. För att vuxna ska se måste fler jobba i skolan. Därför har vi vänt nedskärningarna – under de föregående åren skars nästan 10 000 medarbetare bort från svensk skola – till investeringar. har 13 000 nya medarbetare anställts i skolan. Det blir fler vuxna som kan se. Sedan måste man också ha verktyg. Därför bygger vi nu upp stora, kontinuerliga, långsiktiga, nationella skolutvecklingsprogram. Det första stora handlar om att lärare ska få lära av varandra om hur man jobbar med trygghet och arbetsro. 53 (KD): Om en skolledning tappar kontrollen över utvecklingen på en skola måste vi ha inspektioner. Problem måste kartläggas, och skolan måste åläggas att åtgärda problemen. Det kan inte vänta. Jag tror att vi är ganska överens om det. Men de barn som går i skolan förlorar värdefull tid om vi står och diskuterar vems felet är. Vi måste ha åtgärder , . Min andra fråga är därför fortfarande vilka åtgärder ministern tänker vidta. 54 Utbildningsminister (MP): Jag vet att det nu vidtas åtgärder mot det som beskrivits här. Det är precis som du, , säger: Alla elever ska ha en trygg skola, och när denna typ av uppgifter kommer måste huvudmannen se till att sätta in åtgärder. Jag har försäkrat mig om att man gör det. Vi är också eniga om att det, som du säger, behövs en stark och tydlig skolinspektion. Den finns det också möjlighet att göra anmälningar till så att ingenting sådant här ska kunna förekomma hos en stor eller liten huvudman utan att det uppdagas. De verktygen finns i staten, och de är väldigt viktiga. Barngruppernas storlek i förskolan 55 (S): Jag har en fråga som rör det viktigaste vi har, barnen. Den rör den del av utbildningssystemet som i sitt förhållningssätt och sin förmåga att se hela barnet ligger väldigt långt framme, nämligen förskolan. Jag vill ställa den frågan till förskoleministern. Vi vet att barn i förskolan lyckas bättre i skolan, särskilt barn som har föräldrar med kort utbildning och över huvud taget tuffa uppväxtvillkor. Den kompensatoriska uppgiften är som allra tydligast när det gäller förskolan. Då är det viktigt att barngrupperna inte är för stora och att personalen har en utbildning som gör att de kan möta barn med olika utmaningar. Det är positivt att vi har ett nytt riktmärke för hur stora barngrupperna ska vara, men vi har kunnat ta del av att det inte alltid är utifrån de riktmärkena vi kan se resultatet. Vad är förskoleministerns syn på detta, och vad avser regeringen att göra för att säkerställa att alla barn får god kvalitet på sin förskola? 56 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Vi vet att barn som får en bra förskola har pedagogiska effekter av det med sig långt upp . har kunnat visa att man i PISA-proven, som barnen alltså gör som 15-åringar, kan se effekterna av en god pedagogisk förskola. Då är det klart att investeringar i förskola som gör att pedagogiken får utrymme är jätteviktiga. Då är barngruppernas storlek viktig. När barngrupperna växer och blir för stora riskeras också pedagogiken för barnen och i verksamheten. Under den förra regeringen fick vi fler stora barngrupper. Det var fler barn som gick i riktigt stora barngrupper. Under den förra regeringen togs också det riktmärke som fanns bort. Därför var en av våra första åtgärder att se till att beställa ett tydligt, forskningsbaserat riktmärke för barngruppernas storlek från och se till att tillskjuta medel till huvudmännen för att kunna minska barngruppernas storlek. kan vi se att detta faktiskt får effekt – inte så att alla genast hamnar i mindre barngrupper som vi får fler barn, men vi ser att vi har brutit trenden med växande barngrupper och faktiskt fått något mindre barngrupper. 57 (S): För att barnen ska få en riktigt bra verksamhet och utbildning i förskolan krävs det, som jag tidigare sa, personal med kompetens och kunskap om barns lärande och utveckling. kan vi konstatera att av personalen i de kommunala förskolorna och i de enskilda förskolorna saknar relevant kompetens som barnskötare eller förskollärare. Jag undrar vad regeringen och förskoleministern avser att göra åt detta. 58 Utbildningsminister (MP): En av anledningarna till det är de tyvärr försämrade förutsättningarna för yrkesutbildningarna på gymnasiet. De som inte är förskollärare utan jobbar i förskolan som barnskötare – de har en relevant kompetens tillsammans med förskollärarna – har blivit färre. Det har blivit svårare för huvudmännen att hitta dem när de ska rekrytera till förskolan och kunna minska barngrupperna. Därför är det så viktigt med det arbete som min kollega gör för att säkerställa yrkesprogrammens attraktivitet, så att vi får fler som väljer den fantastiska utbildningen till barnskötare och kanske går vidare och blir förskollärare. 59 (MP): Jag avser att ställa min fråga till miljöminister . Ungefär en tredjedel av utsläpp kommer från transporter. För att minska utsläppen inom transportsektorn behöver vi dels minska antalet transporter, dels se till att de transporter som görs blir mer hållbara. Därmed säger jag inte att vi inte behöver transportera oss; däremot behöver vi ta ansvar för transporternas klimatpåverkan. Det är varje individs men också politikens ansvar att göra detta. I min hemstad görs i snitt ungefär 150 000 bilresor . Det har skett en ökning . Min fråga är: Vad gör regeringen för att minska biltrafiken i städerna? 60 Miljöminister (MP): Tack, , för en angelägen fråga! Transportsektorn är, skulle jag vilja säga, det område inom miljöpolitiken där det finns mest kvar att göra. Flera frågor har skjutits , och det är dags att vi tar tag i dem. Den ökade andelen transporter, också med lastbil, är en trend som vi måste hantera. Vi måste ha effektiva transporter för att kunna göra den omställning till fossilfrihet som det finns en bred politisk samstämmighet om. En nyckelfråga är att tillväxten av transporter kan ske med gång‑, cykel- och kollektivtrafik. Därför har vi en tydlig prioritering av detta i infrastrukturpropositionen och också riktad finansiering av kollektivtrafikinvesteringar genom stadsmiljöavtalen, som är enormt populära i våra kommuner och landsting, som söker dessa bidrag i större utsträckning än vi kan bevilja. 61 (MP): Tack, ministern, för svaret! Precis som du själv säger är det fler som söker än vi kan ge bidrag till. är en av de städer som inte har fått del av stadsmiljöavtalet i den utsträckning man kanske skulle behöva. Vi har en jättestor utmaning här. Hur gör vi? Vad gör regeringen för att minska bilismen i städer? 62 Miljöminister (MP): Miljömålsberedningen, som tittar på de här frågorna, pekar på flera viktiga saker. En del är att stärka styrmedlen. Där arbetar vi med flera delar. Man tittar också på det som vi kallar för transportsnål samhällsplanering, att vi planerar våra städer på ett sätt där vi utnyttjar närhet och gör det möjligt, tryggt och säkert att gå och cykla och att använda kollektivtrafik i mycket högre grad än . Där är regeringen aktiv på en rad olika sätt. 63 (M): Jag har en allmänpolitisk fråga till utbildningsministern. Det är exakt och presenterade åtgärder för att, som man själv uttryckte det, lägga asylregler på EU:s lägstanivå och skapa ett andrum i flyktingmottagandet. Bakgrunden var att saknade en hållbar migrationspolitik. Trots att statsministern hade sagt att inte skulle bygga några murar hann verkligheten till slut i kapp även honom. är flyktingkrisen inte över. väntas närmare 30 000 människor söka asyl i . Det är ungefär det årliga tioårsgenomsnittet före krisen. Den tillfälliga lagstiftningen kommer att sluta gälla 2018. Vi är snart där. Det leder till frågan hur en mer långsiktig migrationspolitik ser ut. Min fråga är därför: Anser regeringen att även efter att den tillfälliga lagen löper ut bör ha tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel? 64 Utbildningsminister (MP): Det är precis som säger: Flyktingkrisen är inte över. Fler människor än tvingas på flykt från krig och förtryck i världen. är inne på sitt sjätte år. Vi ser vedervärdiga scener när människor drabbas i bland annat . I det läget behöver EU ställa upp. EU måste säkerställa att människor på flykt har möjlighet till en . Vi vet att om EU tillsammans hade tagit ansvar hade vi egentligen aldrig behövt ha någon flyktingkris i EU. hade redan före den dramatiska hösten tagit emot och gett till ett så stort antal syrier att om alla EU-länder hade tagit samma ansvar hade vi faktiskt kunnat hjälpa alla dem som flytt kriget i . För EU:s del har det inte varit en flyktingkris utan en ansvarskris. Därför jobbar vi nu för att säkerställa att EU har ett gemensamt asylregelverk, och det är utifrån det som en framtida svensk lagstiftning kommer att byggas. 65 (M): Tack, ministern, för svaret! Vi ska komma ihåg att EU är dess medlemsstater. Om inte bara vill följa det som EU bestämmer utan också kunna påverka det är det väldigt viktigt att driver en tydlig linje och har en klar uppfattning. Jag tror att många förväntar sig att inte bara regelmässigt hänvisar de svåraste frågorna till andra utan presenterar en egen uppfattning om hur man vill att det ska bli. Alltså, utbildningsministern, är det önskvärt att fortsättningsvis har tillfälliga uppehållstillstånd? 66 Utbildningsminister (MP): frågade mig inte vad regeringen driver för linje i EU utan vilken lagstiftning ska ha när vi väl lyckats få till en gemensam lagstiftning i EU. Låt oss börja med det första och få till den lagstiftningen! Där driver vi ett gemensamt ansvarstagande, en grundläggande sjyst miniminivå, som gör att de människor som är på flykt får en i våra medlemsstater, och möjligheten till permanenta uppehållstillstånd. Samarbete med vid olyckor och kriser 67 (S): Jag vill rikta min fråga till inrikesminister . deltog inrikesministern tillsammans med sin norska kollega vid den historiska – det får man väl säga – sammankopplingen av våra länders respektive radiokommunikationssystem och . Som jag har förstått det är det första gången två länder på det här sättet kopplar ihop sina nationella radiokommunikationssystem. Den svensk-norska gränsen är . Förbättrade möjligheter till samverkan vid olyckor och större kriser är därför viktigt för att öka tryggheten för människor som lever och rör sig i gränsområdena. Jag kommer själv från , där det finns en tradition av ett nära och naturligt utbyte mellan våra länder. Man bistår varandra vid olyckor. Det händer till exempel att norskt räddningsflyg används vid olyckor på den svenska sidan av gränsen. Min fråga är: Vilka ytterligare steg ser inrikesministern kan tas för att öka tryggheten och få ut mesta möjliga av till exempel tillgängliga polisresurser? 68 Statsrådet (S): Ja, det stämmer att och är de två första länderna i världen som har kopplat ihop kommunikationssystemen för blåljus. Det ger ökade möjligheter för polis, räddningstjänst och ambulans. Nästa steg i detta är naturligtvis Prümrådsbeslutet i EU. Det handlar om möjligheten för de här två länderna, och andra grannländer, att sampatrullera. Poliser från de två länderna kan patrullera tillsammans. Nästa steg efter det blir Atlasrådsbeslutet. Det handlar om möjligheten för de nationella insatsstyrkorna i respektive länder att ge varandra stöd vid terrorattentat. Och nästa steg efter det blir möjligheten att självständigt ge varandra backup över gränsen. Det kommer sannolikt att krävas riksdagsbeslut för att vi ska kunna gå dit. Men när vi är i slutet av den här processen kommer båda länderna att kunna ha väsentligt bättre förutsättningar att ge medborgarna ordning, säkerhet och trygghet. 69 (S): Det är väldigt välkomna besked. Vid en olycka eller en annan nödsituation tror jag inte att det viktigaste är om det står polis eller politi, i det här fallet, utan att man faktiskt får snabb och bra hjälp. När tror inrikesministern att vi kan få till den här gränslösa polissamverkan? När kan vi ha den på plats? 70 Statsrådet (S): Jag tror att vi kommer att kunna presentera lagstiftningen i vår. Vi kommer då att kunna ta de första viktiga stegen och ge möjlighet till nordisk sampatrullering. Det är viktigt vid den norsk-svenska gränsen, och det är inte minst viktigt vid den svensk-finska gränsen – i och de delarna. Det kanske också kan ha en bra betydelse gentemot i syd. På det här sättet drar vi bästa möjliga nytta av respektive lands resurser och kan öka tryggheten och säkerheten för medborgarna. 71 (M): Min fråga går till statsrådet . överlämnade sitt betänkande till regeringen. Ett av direktiven var att man skulle utreda en obligatorisk gymnasieskola. Utredningen valde att inte gå på denna linje. Jag förstod även att företrädare i ämbetet backade i frågan om obligatorisk gymnasieskola. Jag skulle vilja fråga statsrådet vilka fördelar hon ser med en gymnasieskola som är obligatorisk. 72 Statsrådet (S): Tack för frågan! De fördelar som finns med att ha påbörjat och också fullgjort ett gymnasieprogram är obestridliga. På arbetsmarknaden ser vi en väldigt tydlig skillnad mellan dem som har gått igenom gymnasieskolan och dem som inte har gjort det. Skillnaderna när det gäller utsikter att få jobb är mycket stora. Skillnaderna i lön är stora. Skillnaderna när det gäller att gå vidare i högre studier är fullkomligt uppenbara. Men det finns också skillnader som har att göra med hälsa och livskvalitet. En fullgjord gymnasieutbildning är faktiskt den bästa gåva vi kan ge till en ung människa på väg in i samhället. Frågan om hur vi ska nå dit är en helt annan fråga. Socialdemokraterna och jag vill att gymnasieskolan ska vara obligatorisk. Det förslag som utredningen har lämnat handlar om att uppnå ungefär samma sak med andra medel. Vi ska nu gå igenom de förslag som har lämnat. Vi kommer förstås att återkomma i frågan. 73 (M): Tack för svaret! av eleverna i gymnasieskolan är programbytare. Ofta leder detta till att gymnasieutbildningen förlängs till fyra eller ibland . Det medför stora kostnader både för den enskilda och för samhället. Vad vill ministern göra för att minska detta, från till helst 0? 74 Statsrådet (S): Det finns uppenbara nackdelar också med de många programbytena. Vi ser lätt framför oss de kostnader det för med sig för utbildningsanordnarna, för samhället. Men de stora kostnaderna bär eleverna själva i form av förlorad livslön och ett uppskjutet inträde på arbetsmarknaden och i vidare studier. Naturligtvis är det första man tänker på och ser framför sig en väl utbyggd studie- och yrkesvägledning. Också i den frågan kommer regeringen att återkomma. Åtgärder för rättvisa skolbetyg 75 (M): Skolbetygen engagerar många. Eftersom det faktiskt innebär myndighetsutövning är det också viktigt att det blir rätt och att de upplevs som rättvisa. har jag en praoelev som heter . Vi kom att prata om det här med rättvisa betyg. Hon fick då till uppgift att granska frågan lite extra. Hon fann att hade presenterat en rapport där de flesta lärare var positiva till det nya betygssystemet men fann kunskapskraven otydliga. Det finns problem med så kallade tröskeleffekter. Det innebär att elever inte kan få ett högre betyg, för de har inte uppfyllt vissa grundkrav i fråga om kunskap. I samband med att rapporten presenterades sa utbildningsministern: är nöjd med förslag och hoppas snabbt kunna gå vidare med det. Men det var . har inget hänt. Därför vill jag fråga utbildningsministern: När har regeringen gjort sin läxa, och när kommer regeringen att ge i uppdrag att jobba fram ett rättvist system? 76 Utbildningsminister (MP): Tack, , för din och din trevliga praoelevs fråga! Redan när överlämnade sitt förslag gjorde självt en del insatser för att den betygsättning som gjordes skulle bli mer rättssäker och mer i enlighet med intentionerna i betygsreformen. Man konstaterade också att grundproblemen egentligen inte har legat i betygssystemet som sådant utan i hur det infördes. Det handlade om att väldigt snabbt pressa igenom ett helt nytt betygssystem som alla lärare skulle vara fullt inlärda i och tillämpa på precis samma sätt utan att de fått diskutera igenom det på skolan och ännu mindre mellan skolor. Det inte för att man får en rättssäker och rättvis bedömning när det gäller betygen. Man borde ha tagit på sig vid implementeringen. står vi där vi står. har lämnat ett antal kloka förslag. Vi bereder dem för att se hur vi ska komma vidare med dem. Det viktigaste var de beslut som fattades . 77 (M): Tack för svaret! Visst, har gjort vad de kan för att förtydliga de här frågeställningarna. Men begär de hjälp av regeringen för att få gå vidare så att vi får ett mer komplett system. Det skylls på tidigare fall. Där gavs direktiven innan systemet implementerades. Alliansregeringen skickade faktiskt också med 250 miljoner för det här. Jag undrar ändå: Kan utbildningsministern ge besked till och hennes klasskompisar om när betygen blir mer rättvisa? 78 Utbildningsminister (MP): Det besked jag kan ge är att vi tittar på ett antal olika åtgärder, bland annat de förslag som lämnade in. Vi bereder också de förslag som finns i utredningen om nationella prov. Det handlar om hur de nationella proven ska kunna få en starkare ställning vid betygsättningen. Vårt mål är såklart att vi ska ha rättvisa betyg för alla elever och att det inte ska spela någon roll för betygen vilken skola man går på. Men då finns det ett antal ganska grundläggande mekanismer som man måste våga titta på och också våga ifrågasätta. 79 (C): Min fråga är till miljöminister . Den rör solskattens födelse och snart nästan hädanfärd. När det gäller nya energikällor är det oerhört viktigt att se till att skapa förutsättningar så att man inledningsvis kan göra rätt dyra investeringar. Om man vill ha en omställning till ett förnybart samhälle som är hållbart är det viktigt att inte beskatta de förnybara källorna hårt i början. införde regeringen en solskatt. Det beskedet tog vi alla förundrade emot. Vi tänkte: Hur tänkte man nu i regeringsställning? Man skyllde på EU och sa att EU kräver denna skatt. var snabbt ute och sa: Nej, det har vi faktiskt inte gjort, och vi gör det inte heller. Tvärtom finns det alla möjligheter att undanta den här typen av skatter. har det kommit glädjande besked om att den ska bort eller åtminstone sänkas till 0,02 eller vad det nu var. Vi välkomnar det. Hur tänkte regeringen? 80 Miljöminister (MP): Regeringen har presenterat en väg framåt som syftar till att ta bort skatten på egenproducerad el. Förslaget innebär en tvåstegslösning för att ge lägsta möjliga skatt till minsta möjliga risk. Vi har satt ett gemensamt och brett mål om förnybar elproduktion till 2040, och solel är en viktig pusselbit i detta. Vår ambition är att ta bort skatten helt, och därför kommer vi att gå fram med en notifiering till att vi avser att sänka skatten redan från i syfte att möjliggöra snabba investeringar. 81 (C): Jag fick inte svar på min fråga hur regeringen tänkte när man införde detta. Man skulle kunna vara lite ironisk och säga att det kanske var en lysande idé att införa en skatt som man tar bort. Regeringen har inte sett till att ha ett grundläggande underlag som grund när man införde det här, utan man grundade sig på att det nog fanns sådana här krav. Sedan insåg man att det inte fanns det. Det är väldigt bekymmersamt när vi lägger den typen av skatter på så viktiga saker som förnybara energikällor. Hur tänkte regeringen när man införde skatten? 82 Miljöminister (MP): Det är uppenbart att inte är anpassat för att enskilda länder ska kunna bedriva en offensiv klimatpolitik. Vi jobbar hårt för att försöka förändra de reglerna på EU-nivå. Risken om en regering går före och utanför är att det är de enskilda producenterna som blir återbetalningsskyldiga. Den risken kommer vi aldrig att ta, och därför går vi försiktigt fram och jobbar så offensivt det går. Vi genomför förändringar i två steg, och det är säkert: Inget företag i kommer att riskera att bli återbetalningsskyldigt. Placeringen av nyutexaminerade poliser 83 (M): Min fråga går till statsrådet . kom det ett mejl från en lärare på polisskolan i . Han skriver att examineras ca 100 polisstudenter i . De har genomfört sin aspirantutbildning och är klara poliser . Det absurda är att fem av dem inte kommer att kunna fortsätta som poliser. De har blivit placerade väldigt långt borta, och kan inte ta de platserna av sociala och ekonomiska skäl. Det gäller exempelvis tre studenter varav en har blivit placerad i , en i och en i . De vill byta med varandra, men det får de alltså inte fast platserna finns. Myndigheten vägrar låta dessa personer byta med varandra. I stället blir platserna vakanta. Detta är också samhällsekonomiskt dåligt, för varje plats på kostar över en halv miljon. Är detta rimligt? Om inte, vad tänker statsrådet göra åt det? 84 Statsrådet (S): Det ger uttryck för är den strikta meritvärdering vid anställning av poliser som går ut högskolan som infördes som ledde regeringen. Jag håller med om att det i det här fallet får orimliga konsekvenser, och jag tycker och tror, vilket även rikspolischefen har gett uttryck för, att vi måste ha en betydligt mer flexibel hållning när vi placerar ut poliser i landet. Det är inte minst viktigt i glesbygden att vi klarar av att rekrytera poliser från glesbygden och att de poliserna också kan få jobba någorlunda nära sina bostadsorter. Annars kommer det att vara en försvårande faktor när vi ska rekrytera poliser. Svaret på fråga är alltså: Nej, det är inte rimligt, och det är på väg att förändras. 85 (M): Det är bra om det kommer förändringar. Ygeman kan inte hålla på och skylla på den förra regeringen hur länge som helst, för nu har ju den här regeringen suttit . Det är bra att det kommer förändringar, för läraren fortsätter i mejlet med att han i går hörde att det är 15 färdiga poliser som har tackat nej till sina placeringar på grund av detta, vilket verkligen är slöseri. Min fråga är: När kommer dessa förändringar? 86 Statsrådet (S): Vi har ju inte ministerstyre i , men jag har inhämtat att rikspolischefen ser samma problem som ser och att det därför är en förändring på väg. Exakt hur tidtabellen för den förändringen ser ut känner jag inte till . 87 (S): Min fråga går till miljöminister och gäller vilka åtgärder regeringen avser att vidta när det gäller att minska plasterna i havet och minska mikroplaster i produkter som inte behöver ha dessa mikroplaster.