prot · H4095 · 2016-09-20 00:00:00 — § 1 Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Finansministern överlämnade regeringens proposition 2016/17:1 med förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 1 Finansminister (S): har stora utmaningar, men mycket går i rätt riktning. Nyföretagandet ökar, restaurangbranschen växer, takten i bostadsbyggandet är den högsta sedan miljonprogrammets dagar och de utländska investeringarna i blir allt större. Det är helt enkelt många som tror på , och det finns anledning till det. Vår tillväxt är högre än i de flesta jämförbara länder , och vi ser en stabil tillväxttakt . Det stora budgetunderskott som regeringen ärvde är i det närmaste utraderat, trots de ökade kostnaderna för migrationen. Vi har en tydlig bana mot balans och överskott, och statsskulden som andel av bnp minskar. Utvecklingen i vår omvärld är osäker, inte minst på grund av brexit, men svensk ekonomi är på rätt kurs och utvecklingen stabil. Vilka är då de svenska framgångsfaktorerna? Något som skiljer från många andra länder är det höga arbetskraftsdeltagandet – att många är med ute på arbetsmarknaden. Om man lyssnar på delar av den ekonomiska debatten skulle man kunna tro att detta beror på att har alldeles särdeles låga skatter, men vi vet alla att det inte är så. Snarare verkar det bero på allt som skatterna finansierar: välfärdstjänster som gör det tryggt att sätta barn till världen, förskolor och fritidshem men också omsorgen om våra anhöriga och en bra sjukvård. Allt detta gör det möjligt att kombinera familj med arbetsliv och att orka fortsätta att arbeta genom livet, för ingenstans i EU går man i pension så sent som i . Det är bra, för den svenska modellen bygger på att alla som kan arbeta ska arbeta. En annan framgångsfaktor är att vi har en stabil privat konsumtion, som kommer av att vi länge har haft goda reallöneökningar – löneökningar för breda löntagargrupper, inte bara för dem med höga inkomster utan för väldigt många. Vi har inte låga löner i . Vi har en stabil tillväxt i stället. Allt fler internationella bedömare och ekonomer pekar på just detta, att jämlikhet och ett sammanhållet samhälle inte alls står i motsats till ekonomisk utveckling utan att verkligheten tvärtom visar att det stärker tillväxt och nyskapande. Vi kan se att investeringarna i vårt land utvecklas starkt. Vi har ett konkurrenskraftigt företagsklimat med välutbildade och ambitiösa löntagare och företagare. Det gör det attraktivt att investera i vårt land. Detta är framgångsfaktorer som går hand i hand med omställningen till en grön ekonomi. Den är viktig, inte bara för att vi självfallet ska ta ansvar för framtida generationer utan också för att vi ska ta ansvar för konkurrenskraft. Vi stärker därför stödet till lokal klimatomställning, vi justerar skatter för att minska resursslöseri och främja återanvändande, vi annullerar utsläppsrätter och vi utökar klimatbiståndet för att stödja andra länder i att minska sina utsläpp. Vi kommer inte att sitta med armarna i kors och peka finger åt resten av världen – att de ska göra sin hemläxa. Vi ska också göra vår hemläxa när det gäller klimatomställningen. Med inte minst det historiska som grund kommer vi att gå före. Vi ska ta vårt ansvar för klimatutmaningen, och vi ska befästa det svenska ledarskapet. Det är inte bara rätt och riktigt att göra på det sättet, utan det skapar också nya gröna jobb och exportmöjligheter för svenska företag. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Mycket av det jag har pratat om kan sammanfattas i begreppet den svenska modellen: framåtanda, modernitet och utvecklingsoptimism som kommer ur känslan av trygghet. Med denna modell som grund och med väldigt tydliga politiska prioriteringar kan vi nu börja se resultatet av regeringens arbete. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 120 000 personer, långtidsarbetslösheten för vuxna har minskat tydligt, ungdomsarbetslösheten är på den lägsta nivån och sysselsättningsgraden i är den högsta som någonsin har uppmätts i ett EU-land. Detta, herr talman, är vad regeringen vill bygga vidare på. Regeringen tar ansvar för , också genom att hålla hårt i plånboken. För det första tar vi ansvar för de offentliga finanserna genom en stram och väl avvägd politik. Jämfört med prognoserna stärks det finansiella sparandet väsentligt. De budgetunderskott vi ärvde är på väg mot balans och överskott, och statsskulden minskar. Vi ser att förtroendet för de svenska offentliga finanserna är mycket högt på den internationella arenan. Detta gör att statsfinanserna kan förstärkas i en takt som värnar den samhällsekonomiska balansen, men inte genom en politik som skadar utvecklingen genom att tusentals människor skulle behöva sägas upp i skolan, vården och omsorgen och heller inte genom att den dyra och ineffektiva skattesänkarpolitiken från den förra regeringen återupprepas. Den här regeringen tar ansvar för statsfinanserna. För det andra har vi tagit ansvar för svensk flyktingpolitik. När det visade sig att den tidigare migrationspolitiken inte var avpassad för den situation som rådde ändrade vi på den. fortsätter självfallet att ta emot och bevilja människor uppehållstillstånd, men vi tar nu ett ansvar som är mer proportionellt i jämförelse med andra EU-länder. Med denna ändrade politik kan vi i årets budgetproposition skriva ned prognosen för migrationsutgifterna med . Den ändrade politiken ger också bättre möjligheter för en fungerande integration. För det tredje tar regeringen ansvar för kostnadsutvecklingen inom en rad områden. Det gäller för socialförsäkringar och andra ersättningar. Det gäller för sjuktalen, där vi nu ser att utvecklingen bromsar in. Vi bedömer att överenskommelsen med arbetsmarknadens parter, som regeringen har uppmuntrat till, kommer att kunna ge ytterligare resultat vad gäller sjukförsäkringen. Det gäller också kostnaden för ensamkommande barn och ungdomar, där vi nu äntligen skapar kostnadskontroll och minskar ersättningarna för de dyra boendeformer som använts alltför vanemässigt. Men det gäller även för de stora skatteundantag och subventioner som avvecklats eller minskats för att de helt enkelt inte gav alla de jobb som utlovats. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande För det fjärde tar regeringen ansvar genom att intensifiera arbetet mot skattefusk, för skattefusk och aggressiv skatteplanering kostar enorma summor . Arbetet med att genomföra regeringens tiopunktsprogram mot skattefusk fortsätter. I budgeten föreslår vi därutöver ökade resurser till och för att jobba mot fusk. Vi gör också om reglerna så att arbetsgivare ska redovisa inkomst för varje arbetstagare. Det ökar skatteintäkterna med runt , minst, men det är också en möjlighet för seriösa företag att få bättre konkurrensmöjligheter och inte behöva bli utkonkurrerade av oseriösa företag. Vi kommer att fortsätta arbetet. Vi kommer att fortsätta att hålla hårt i plånboken. Vi kommer att fortsätta att hålla ögonen på både utgifter och skattesubventioner. Vi kommer aldrig att acceptera fusk eller bedrägerier. Det är så man åstadkommer långsiktiga, stabila och hållbara statsfinanser. Det är så vi skapar förutsättningar för ett modernt samhällsbygge. står inför stora utmaningar. Alldeles för många människor är fortfarande arbetslösa i vårt land. Alltför många barn når inte målen i skolan. För många äldre känner inte trygghet i vardagen. ska våra nyanlända snabbt i arbete, så att de också får bidra till samhällsbygget. Det är utmaningar som regeringen tar sig an med full kraft. Men den första och största utmaningen är att hålla ihop vårt land. För att lyckas med det måste vi upprätthålla en hög sysselsättning där människor också kan leva på sin lön. Det är också så att allt annat som vi vill åstadkomma tillsammans bygger just på att alla som kan arbeta också är med och bidrar med sitt arbete till samhällsbygget och till att finansiera välfärden. Här behöver vi se till att ytterligare pressa tillbaka arbetslösheten och hålla uppe sysselsättningen. Det som behövs då är ytterligare språkkunskaper, yrkeskunskaper och erfarenhet. Därför skjuter regeringen till ytterligare resurser till genom att fördubbla antalet yrkesvuxplatser, till förstärkt svenskundervisning, till en ny permanent lärlingsutbildning för vuxna, till snabbspår inom ett tjugotal yrken, till moderna beredskapsjobb inom staten och till bättre extrajobb för den som är långtidsarbetslös. ska konkurrera med kunskap och kompetens och inte med låga löner. Generella lönesänkningar håller inte uppe en efterfrågan som gör att företagen kan nyanställa. Generella skattesubventioner har vi prövat. Det har stått skattebetalarna mycket dyrt, men det har varit bevisat odugligt för att få upp sysselsättningen. I stället behöver vi rikta satsningar så att varje individ får just det stöd som den behöver för att få ett jobb. Den andra stora utmaning som vi står inför är välfärden. Här ser vi att antalet anställda i förhållande till befolkningen minskade under de borgerliga åren. Många människor känner oro. Får mina barn den skolgång och den kunskap som de behöver? Får mina föräldrar den omsorg som de förtjänar? Får jag själv den vård som krävs den dag jag blir sjuk? Och hur går det för hembygden, på den ort där jag har mina rötter? Regeringen tar ansvar för välfärden. Vi är i en situation där verksamheter, kommuner och landsting redan var svårt ansträngda. När befolkningen nu växer är det särskilt viktigt att vi säkrar och stärker de verksamheterna. Det handlar till exempel om att våra skolelever ska få en bättre undervisning och inte en sämre när nya elever kommer till skolan. Därför genomför regeringen en historisk satsning på välfärden genom att skjuta till till skolan, förskolan, sjukvården och äldreomsorgen. Det är den enskilt största förstärkningen av statsbidragen till kommunerna . Tillsammans med tidigare satsningar som har gjorts motsvarar detta över 30 000 anställda i våra välfärdsverksamheter. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Jag är förstås beredd på att detta kan bli en stridsfråga. Är det så att man ser bristerna? Ser man människors oro och otrygghet? Ser man personalen, som så uppenbart behöver fler kollegor? Ser man de stadsdelar, bygder och regioner som alltför länge negligerats eller halkat efter? Ser man detta, eller föredrar man att återgå till en politik där skattesänkningar och skattesubventioner var universalmedlet som skulle lösa allt, där utförsäljningar av hyresrätter var viktigare än att bygga nya, där privatiseringar av gemensamma tillgångar var viktigare än att stärka och staga upp de verksamheter som ska lösa de uppgifter som vi rimligen löser bäst tillsammans? Här har regeringspartierna och en samsyn. Den här budgeten är resultatet av vårt samarbete. Anledningen till att vi gör de här prioriteringarna är bland annat att det är mer anständigt att ta ansvar för varandra genom en väl fungerande välfärd än att lämna varandra vind för våg när vi behöver varandra som mest. Men det handlar också om att det är mer effektivt att tillgodose grundläggande behov om vi gör det tillsammans och för alla. I grunden handlar det ju om vår arbetsmarknad, om vårt näringsliv och om vår styrka i den globala konkurrensen, för allt detta är beroende av att välfärden levererar och utvecklas. Det är så den svenska modellen är uppbyggd. Den har levererat inte bara ett jämlikt samhälle utan också en mycket hög levnadsstandard. Det är därför som vi jobbar för att utveckla den svenska modellen – inte avveckla den. 2 (M) replik: Bokstavligen i förbigående inleder finansministern med att säga att har någon utmaning – punkt. Därefter säger hon att många tror på , att alla siffror pekar åt rätt håll – fanns det ett enda problem är man på väg att lösa det just , och för övrigt skapade Alliansen problem när Alliansen bekämpade den största finanskris som vi har haft . Det är en hård sammanfattning. Vad du inte säger är nästan mer talande än det du säger. Du nämner inte utanförskapet. Du nämner inte bidragsberoendet. Du nämner inte de klyftor som växer mellan dem som jobbar och dem som inte får jobba. Du nämner knappt att vi har ett integrationsproblem i . Varför har ni så otroligt svårt att se de problem som i stort sett alla svenska familjer pratar om ? 3 Finansminister (S) replik: Jag är väldigt glad att det nu finns en lite bredare samsyn i om att det är problem med stora klyftor. När vi tog upp det i valrörelsen var det inte riktigt så det lät från . Det tycker jag är ett välkommet steg framåt från och . Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Problemet är att den politik som bedrev när han satt i regeringen ökade klyftorna genom att man valde att lägga pengar på att sänka skatten – mest för dem som tjänade mest. Den här regeringen har lagt om politiken och brutit mot skattesänkar- och nedskärningspolitiken. I stället ser vi till att investera i det som bygger hela vårt samhälle starkare. En viktig del är just att utjämna klyftorna. Där är välfärdsmiljarderna oerhört centrala för att bryta segregationen. Mycket av de pengarna kommer att gå till skolan. Utöver det har regeringen satsat 10 miljarder i riktat stöd till skolan för att alla barn ska få en riktigt bra skolgång. Det, , är politik som kan bryta klyftor och minska segregationen. Därutöver ser vi till att jobba med att fler människor ska komma in på arbetsmarknaden. Vi har tydliga förslag i den här budgeten, med bland annat moderna beredskapsjobb i staten. Vi utvecklar de extra tjänsterna i välfärden, där många nyanlända kan få en möjlighet. Vi ser också till att jobba mer med människor som står långt från arbetsmarknaden. Sist men inte minst är det viktigt – när vi ser att det finns 350 000 arbetslösa och 100 000 lediga jobb – att se till att matcha dem tillsammans. Det är också en politik som minskar segregationen och bryter utanförskapet, när man till exempel får en undersköterskeutbildning och kan få sitt första jobb. Det är vad den här politiken leder till. 4 (M) replik: De stora klyftorna i vårt land är mellan dem som jobbar och dem som inte jobbar. De långvariga och långsiktiga klyftorna är mellan de familjer där någon går till jobbet och där ingen går till jobbet. De stora skillnaderna mellan barn i vårt land är mellan de barn som har föräldrar som har jobb och inkomst och dem som inte har det. Ändå ser ni på när utanförskapet växer. är det 915 000 personer i era motsvarande kalkyler. Ni ser att det växer. Ni pratar inte om integrationen. Ni pratar inte om problemen att komma in på arbetsmarknaden. Ni pratar om den sorts bekymmer som visserligen finns på den svenska arbetsmarknaden men som inte hjälper de människor som permanent parkeras bredvid. Varför lägger ni så lite möda på det som är de riktigt stora problemen i den svenska politiken? 5 Finansminister (S) replik: kanske skulle lyssna lite bättre. Det var just det som jag tog upp – det faktum att om vi ska kunna hålla samman måste vi också få fler människor i arbete. Jag delar helt uppfattningen att den stora klyftan går mellan dem som har ett arbete och dem som inte har ett arbete. Därför är ett tydligt fokus från den här regeringens sida att få upp sysselsättningen och få ned arbetslösheten. Det är en politik som har verkat. Vi har högre sysselsättningsgrad . Vi har den högsta sysselsättningsgrad som har uppmätts av i något EU-land. Vi har en sjunkande arbetslöshet, och vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten . Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Det innebär inte att vi är nöjda, utan vi kommer att fortsätta att arbeta med den här politiken. Men den var uppenbarligen mer framgångsrik än den politik som fördes när satt i regeringen. 6 (SD) replik: I en rapport från framgår det att kommer att ha näst sämst pensioner i hela EU. Människor kommer att ha mindre än hälften av den totala slutlönen, eventuell tjänstepension medräknad. Det kan tyckas ganska långt fram i tiden, men det ligger i någon mening i sakens natur när man talar om just pensioner. Jag som företrädare för en socialkonservativ ekonomisk politik föredrar en långsiktig tidshorisont snarare än att förhålla mig enbart till nästa mandatperiod. 800 000 äldre svenskar är på ett eller annat sätt beroende av garantipension. En kvarts miljon gamla svenskar lever under EU:s fattigdomsgräns. Det är ovärdigt , herr talman. Min fråga är mycket enkel: Varför gör regeringen inga som helst satsningar för att stärka garantipensionen? 7 Finansminister (S) replik: Den här regeringen har gjort mycket för att trygga de äldres vardag. Förutom att vi har satsat på en tryggare äldreomsorg kommer de 10 välfärdsmiljarderna naturligtvis också att betyda mycket för att våra äldre ska kunna känna sig trygga i äldreomsorgen. Vi har höjt bostadstilläggen för pensionärer. Vi har också avskaffat den orättvisa pensionärsskatten för de pensionärer som har lägst pension. Det var ett löfte som även gav i valrörelsen. Men när de fick möjlighet att rösta här i kammaren för sänkt pensionärsskatt hade de ändrat sig och röstade nej till det. Det är bara ytterligare ett exempel på flexibla inställning till sina vallöften och andra löften som de har gett. Ett annat exempel gäller vinster i skolan. sa till sina väljare att de inte ville ha vinst i skolan. Men efter att hade blivit uppvaktad av näringslivet och fått komma in i finrummet och frottera sig med näringslivsetablissemanget spelade det inte längre någon roll vad han hade lovat väljarna. Nej, då var det viktigare att vara kompis med näringslivsetablissemanget än att stå upp för de löften som man hade gett till sina väljare. Detta ser vi också när det gäller offentlig upphandling. Även där blir uppvaktad av näringslivsetablissemanget, och då spelar det ingen roll vad han har stått i kammare och sagt. Nej, då är det viktigare att vara kompis med näringslivsledare och få komma in i finrummet än att stå upp för svenska löntagares rättigheter att ha rimliga löner och svenska företags möjligheter att konkurrera. Då vill att vi i stället ska använda skattepengar till att konkurrera ut svenska företag och konkurrera ned lönerna för våra svenska löntagare. Så mycket är löftena från värda. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande 8 (SD) replik: Vi hamnar lite vid sidan av där, men jag ska leda oss tillbaka på rätt spår. Det är inte riktigt på det sättet att det är kommunerna som betalar ut pensioner i det här landet. Vi har ett ålderspensionssystem och en stat som gör detta. En ogift garantipensionär har i pension. Jag vill höja det med åtminstone , det vill säga nästan . Egentligen hade det behövts ännu större höjningar, men med tanke på att vi har en regering som har fört en ansvarslös ekonomisk politik har vi ett mycket begränsat budgetutrymme. Inom loppet av maximalt , det vill säga allra senast till 2020, är det min ambition att helt utradera den orättfärdiga skatteklyftan mellan pensionär och löntagare som regeringen alltså inte har mäktat med trots att finansministern påstår det. Jag vill ändå ställa en fråga. Vill finansministern sluta upp bakom den ambitionen, eller ska man som vanligt skjuta frågan framåt ? 9 Finansminister (S) replik: Den här regeringen har gjort mycket för våra pensionärer, och det fortsätter vi att göra. Vi kan dock konstatera att , som lovade att sänka pensionärsskatten, sedan valde att trycka på nejknappen när de fick möjlighet att rösta för det förslaget. Här är det något som är tydligt med , nämligen att det finns en sak som går före allt annat. Här spelar det ingen roll vad de har lovat i kammare och vad de har lovat sina väljare, utan det viktigaste av allt är att få vara en del av etablissemanget. De vill kunna frottera sig med näringslivet. Jag umgås också med näringslivet och träffar näringslivets organisa-tioner. Men jag sviker inte mina väljare eller svenska löntagare och svenska företag för att få frottera mig med näringslivet i finrummen. Där finns en tydlig skiljelinje mellan oss. 10 (C) replik: Det är här och som vi behöver handfasta lösningar på ett antal samhällsproblem som inte kan vänta. Ska det bli någonting här och bygger det på att de som sitter i regeringen faktiskt levererar. Det är så den svenska politiken är uppbyggd och fungerar. Mot bakgrund av det blir jag bekymrad när jag ser att finansministern och regeringen passivt önskar vad nästa regering ska göra i stället för att leverera konkret politik här och . Jag har några exempel på det, herr talman. När polisen går på knäna och vi behöver fler poliser i såväl norra inland, där det kan dröja timmar innan polisen kommer, som i storstädernas förorter kallar regeringen till presskonferens och säger att den ska satsa på polisen. Men när man granskar siffrorna ser man att det inte är här och – när regeringen kan bestämma – som pengarna kommer utan det är under nästa mandatperiod, efter nästa val, som någon annan ska satsa. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Det är samma sak när regeringen presenterar ett historiskt miljöpaket. av det som regeringen lovar ska i själva verket levereras av nästa regering. Samma mönster är det på infrastruktursidan. Missförstå mig inte, herr talman! , som har ambitionen att ingå i nästa regering, kommer att leverera satsningar på polisen, på infrastrukturen och på miljön. Men om vi vill ha någonting här och måste finansministern ta sitt ansvar. , jag undrar varför du inte ser till att påverka politiken , medan du har chansen? 11 Finansminister (S) replik: Poliser behöver utbildas. Det står inte ett stort gäng poliser och väntar på att bli anställda . Därför behöver vi öka medlen till polisen stegvis, och det är precis det som regeringen gör. har polisen begärt . ökar vi anslagen med . Men därutöver gör polisen stora överskott , som man kommer att kunna ha med sig in . får polisen alltså i princip samma medel som man har begärt. Det beror, som sagt, på att det tar tid att utbilda poliser. Sedan är det självklart så att vi vill göra mer här och . Vi gör mycket. Vi har ökat miljöbudgeten jämfört med hur det var på Alliansens tid. Det är omfattande ökningar. Vi tillför välfärden 10 miljarder. Vi värnar välfärden och ser till att vi har bra verksamheter. Men vi kan inte göra allt på en gång. Det är för att vi värnar om de offentliga finanserna och tar ansvar. Det är en stor skillnad från hur det var när parti satt i regeringen, då vi såg ökande underskott . I stället kan vi se att den här regeringen tar tag i de offentliga finanserna och bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik. Då kan man inte heller göra allting på en gång. 12 (C) replik: Jag tror att grundproblemet är att vi har en regering som inte kan prioritera, en regering som duttar ut småsatsningar på allting. Men det blir ingenting av någonting. Det är glädjande att finansministern här i kammare erkänner att hon tillför en åttondel av de pengar som polisen själv behöver i nya anslag för . Om vi dessutom ser de ökade kostnaderna och de ökade hyrorna för många av de fastigheter som polisen betalar innebär det att det blir mindre resurser. Samma sak gäller infrastruktur och miljö. Det är självklart så att det går att satsa och få utväxling för mer än de småslantar som regeringen tillför då man faktiskt har chansen att göra skillnad. Vi kommer tillsammans med den övriga Alliansen att leverera satsningar på polis, infrastruktur, miljö och mycket annat efter nästa val. Men det är beklagligt att finansministern inte tar chansen att göra skillnad nu medan hon har möjlighet. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande 13 Finansminister (S) replik: Jag kan gratulera till att han inte längre behöver komma överens med om en oppositionsbudget, för det låter inte som att det skulle bli alldeles enkelt att få ihop siffrorna. Det var det nu inte när man satt i regeringsställning heller, och det förklarar väl varför underskotten ökade .