prot · H30986 · 2016-04-05 00:00:00 — Det är också upprörande att finansministern står här i talarstolen och försöker påskina att hon minsann har halverat budgetunderskottet. Som jag sa i mitt inledningsanförande, och som finansministern rimligen också borde känna till, fick hon inte igenom sin budget i när denna så kallade halvering genomfördes. Det är kul att finansministern vill ta åt sig äran för Alliansens politik och för Alliansens budget. Det är positivt. Men att hon påstår att det skulle vara hennes egen politik är minst sagt att tänja på sanningen. Ovanpå detta, herr talman, om vi räknar på hur offentliga finanser hade sett ut om hade styrt och om hade varit finansminister under förra mandatperioden, om vi summerar de åtta åren av oppositionspolitik, ville Socialdemokraterna att vi skulle låna ännu mer. Skillnaden var att i stället för att prioritera de lånade pengarna och stimulanserna på det sättet alliansregeringen gjorde ville höja bidragen kraftigt. Det är något som hade permanentat utanförskapet och gjort det olönsamt att arbeta. Bilden som försöker måla av historien stämmer inte, och hon gör sig skyldig till allvarliga faktafel i talarstolen. När Alliansen klev av regeringsmakten hade starkaste offentliga finanser. gick regeringen ut och sa att det skulle ges 10 miljarder mer till kommunerna. Vi har sett att när detta har skett tidigare är det inte alltid till välfärden pengarna går. Alla politiker vill satsa på välfärden och kommunerna, men struntar fullständigt i att se till att hålla ordning i de offentliga finanserna. Om det blir en lågkonjunktur kommer det inte att finnas muskler att parera den, och kommer därmed att föra en politik som inte tar ansvar för . 108 Finansminister (S): är upprörd i vanlig ordning. Den här regeringen för en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi tar ansvar för statsfinanserna på samma sätt som socialdemokratiska regeringar alltid har gjort. Precis som har sagt var det en finanskris under det moderatledda regeringsinnehavet, och den socialdemokratiska kritiken riktar sig inte i huvudsak mot den politik som fördes under finanskrisen. Det är inte fråga om storleken på finanspolitiken, även om vi tror att det hade varit bättre att i kristider göra andra insatser än att sänka skatten mest för dem som tjänar mest. Vår kritik handlar inte om omfattningen av finanspolitiken utan om det faktum att man fortsatte att låna till stora skattesänkningar i slutet av förra mandatperioden trots att konjunkturen vände uppåt. Det är inte ett ansvarsfullt sätt att bedriva ekonomisk politik. För tredje gången gillt i modern ekonomisk historia lämnade en borgerlig regering efter sig stora underskott i de offentliga finanserna. Där är det bra att vi nu har kunnat se en omläggning av politiken och att den här regeringen tar ansvar för statsfinanserna. Vi ser också i prognoserna hur finanserna stärks allteftersom. Självklart finns en tillfällig kostnadspuckel i och med att många människor sökte asyl. Givet ingång i debatten undrar jag om och avser att finansiera den tillfälliga ökningen av kostnaderna på grund av asylinvandringen via drastiska nedskärningar eller mycket kraftiga skattehöjningar. 109 (M): Finansministern är låst i att prata om vad som har hänt och att försöka skjuta över ansvar på Alliansen. hon får påpekar hon att här och här gjorde Alliansen fel. sitter hon vid rodret på , och är hon ansvarig för ekonomi. Faktum kvarstår att vi är inne i en högkonjunktur, och väljer att inte spara i dessa goda tider. Det är ingenting som jag eller ska stå till svars för utan det ska stå till svars för. Det är den politik hon för. När det är dags att lägga fram budgetar kommer vi från att presentera vårt alternativ för svenska folket och för . Men redan i den budget som vi lade fram var vi från sida mer restriktiva. Vi kommer inte att föreslå något annat än satsningar när det kommer till välfärdsfrågorna. Den stora skillnaden mellan höger och vänster i kammaren, mellan Socialdemokraterna och , är inte frågan om välfärden utan frågan om bidragen. stora politiska gärning kommer att ha varit de största bidragshöjningarna på åtminstone tre decennier. Hon gör det systematiskt mindre lönsamt att arbeta, det vill säga höjer skatterna för dem som arbetar för att göra det mer lönsamt att inte arbeta. Det är där den stora politiska skillnaden ligger och i synen på att ta ansvar för . Det gör inte när hon väljer att slösa i goda tider. 110 Finansminister (S): Det är ett faktum att historiskt många människor är på flykt i världen och historiskt många människor sökte sig till för att söka asyl. Man kan naturligtvis diskutera om det innebär en finansminister som slösar pengar eller om det innebär att har tagit ett stort ansvar för flyktingkrisen i världen. Själv tycker jag att det ansvar som tog är något som vi ska vara stolta över, även om det naturligtvis kommer att påverka de offentliga finanserna i närtid. Det var här jag ställde min fråga till . I vilken dager kritik hamnar beror naturligtvis på vilka förslag själva avser att lägga fram för . Om kritiserar mig för att jag inte genomför stora nedskärningar och mycket stora skattehöjningar på grund av att många människor söker asyl, och om kommer att föreslå en helt annan politik, finns det relevans i kritik. Men om inte heller kommer att föreslå mycket omfattande skattehöjningar eller nedskärningar på faller naturligtvis kritik platt till marken. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2015/16:492 om sämre ekonomi för ålderspensionärer 111 Finansminister (S): har frågat mig vilket besked jag har till landets ålderspensionärer som lovats sänkt skatt samt om jag räknar med fler liknande reformer i kommande budget. Regeringen anser att den orättvisa skillnaden mellan beskattningen av arbetsinkomster och beskattningen av pension som infördes av den moderatledda alliansregeringen bör avskaffas. I ett första steg har regeringen förstärkt det förhöjda grundavdraget för äldre så att pensionärer som är inte beskattas högre än löntagare vid inkomster upp till ca . Det förhöjda grundavdraget förstärktes även för dem med pensioner . Regeringens reform innebär att de med de lägsta pensionerna betalar lägre skatt än vad de skulle ha gjort om regeringen inte gjort förändringen. Regeringens ambition är att ta ytterligare steg för att minska skatteskillnaderna mellan arbetsinkomster och pension. 112 (M): Jag börjar med att tacka för svaret. Jag är inte en man som använder hårda ord i onödan, men om jag ska vara ärlig och rak var det inte mycket till svar. I valet var polemiken hård. Det lovades många saker från de flesta partier. Så brukar valrörelser vara. Inte minst använde en ganska hård retorik om ekonomi i allmänhet, och hon gav bilden av att ladorna var tomma och nästan bankrutt – detta trots att i många jämförande ekonomiska tal just prisat som ett föredöme. Det är bara att konstatera att detta nu senare har rätat upp sig ganska bra, åtminstone ekonomiskt, enligt regeringen. Ett av de löften som gavs i valrörelsen var att situationen för pensionärerna skulle bli bättre. Ett tydligt löfte var att pensionärer med en pension upp till 20 000 , 240 000 , skulle få en skattelättnad. Men har , , konstaterat att det inte riktigt blev så. Skatten minskade bara för dem med pension upp till 17 000 medan alla som låg däröver fick höjd skatt. Men huvudfrågan i min interpellation var inte denna utan hur pensionärernas totalekonomi ser ut efter alla plus och minus. Enligt påverkas våra pensionärer och seniorer av att regeringen har höjt maxtaxan, minskat jobbskatteavdraget, sänkt uppräkningen för brytpunkten för statlig skatt, sänkt RUT- och ROT-avdragen, gjort det dyrare att anställa personer över 65 och sist men inte minst det som slår mot många pensionärer, höjt bensin- och dieselskatten. Dessutom har många kommuner och landsting höjt skatten, vilket slår direkt mot alla pensionärsekonomier. Kommunalskattehöjningen tänker jag inte beskylla regeringen för, men den drabbar ändå de äldre med full kraft. Allt detta tillsammans gör att både pensionärer och för den skull många löntagare får en sämre nettopension eller lön . Då är min grundfråga: Vad tänker finansministern och statsrådet göra åt just detta? 113 Finansminister (S): Jag vill börja med att påpeka att takförändringen i RUT-avdraget inte påverkar personer . Den här regeringen har tydligt prioriterat pensionärerna i sin politik. När började tala om pensionärsskatten och det faktum att de tyckte att det var viktigt att pensionärer skulle betala högre skatt än löntagare har vi socialdemokrater varit väldigt skeptiska till idén att pensionärer som har jobbat ett helt långt liv och får gå ned i inkomst när de får pension ska betala högre skatt. Tanken från var från början att det skulle ge väldigt många nya jobb. Eller var det något annat motiv till att man skulle genomföra den särskilda pensionärsskatten? Jag har aldrig förstått tanken bakom det. Jag tycker också att det är principiellt tveksamt. Därför har vi hela vägen velat ta bort denna orättvisa skatteklyfta, den orättvisa pensionärsskatten. Jag är glad att vi kunde ta ett första sådant steg i samband med höstens budget. Tyvärr stoppades ju förra årets budget med denna skattesänkning av moderater och sverigedemokrater. Men det är inte bara sänkt skatt som regeringen har genomfört för att förstärka och förbättra för pensionärerna. Vi har också höjt bostadstillägget för de pensionärer som har låga inkomster. Vi har gjort en särskild satsning på höjd kvalitet i äldreomsorgen på som innebär att fler pensionärer kommer att kunna få lite mer tid med hemtjänstpersonalen. Vi kommer också att införa avgiftsfri sjukvård för pensionärer . Vi har alltså en rad satsningar för pensionärer, och det tycker jag är något som är viktigt. Jag ser naturligtvis framför mig att vi kommer att kunna ta ytterligare steg för att sänka pensionärsskatten när ekonomin så tillåter. 114 (M): Tack så mycket för svaret, ! är man tillbaka i den gamla retoriken där man försöker kasta fram att alliansregeringen har höjt skatten för pensionärer. Sanningen är att 2006, när den gamla socialdemokratiska regeringen lämnade över till alliansregeringen, var skatten för pensionärer 16,45 miljarder högre än när Alliansen lämnade 2014. Eftersom jag har suttit med hela vägen i socialförsäkringsutskottet och i har jag ganska bra koll på detta. Skatten var 16,45 miljarder högre 2006. Det var den skatt som gällde då. Sedan har mycket hänt. Vi har haft jobbskatteavdrag, som naturligtvis har gynnat löntagarna. Men skatten var inte högre under alliansregeringen. Den var 16,45 miljarder lägre. Jag har använt för att utröna om det blir plus eller minus i pensionärernas ekonomi – och det är det som är grunden till min interpellation – efter den nya rödgröna regeringens förslag . Jag ska läsa innantill om de fall där pensionärer som ska betala hemtjänst eller särskilt boende, och det är ett antal. Det är framför allt de som behöver hjälp hemma men också de som behöver hjälp på boenden och så vidare. Jag börjar med en ogift kvinna som har medelpension för hela riket på brutto drygt 16 000, netto 12 800. Hon får ett bostadstillägg, men även om hon får en liten skattesänkning på är avgiften för . Hon går med minus . Den gifta kvinnan som vi ofta pratar om som är garantipensionär och har jobbat halvtid är också ett vanligt typfall i . Hon har en pension som gift på 7 800 brutto, 6 700 netto. Bostadstillägg får hon bara till eftersom hon är gift. Skatten 164 plus är vad det blir i verkligheten. Avgiften för , , är densamma som för de andra. Inte ens denna kvinna går plus. Sedan har vi då en ganska vanlig gift man som arbetat och har brutto 17 600 i pension, netto 13 500. Bostadstillägget är naturligtvis noll när man kommer upp i sådana tal. Skatten blir – hör och häpna och det är det man skryter om – plus. Med avgift för hemtjänst, om den här personen behöver det, blir det minus . I alla de här tre fallen är det minus, och så ser det väldigt ofta ut. Och har jag inte räknat med bensinskattehöjningen, sänkningen av ROT- och RUT-avdrag eller andra kostnadshöjningar. Jag har heller inte tagit med landstings- eller kommunalskattehöjningar, som jag i och för sig inte beskyller regeringen för. Men så ser verkligheten ut för många pensionärer. Därför kvarstår jag vid min uppfattning. Tyvärr har SPF, och rätt: Pensionärerna går i de flesta fall minus om man räknar med alla variabler som påverkar pensionärernas ekonomi. Det är något annat än vad regeringen retoriskt lovade i valrörelsen . 115 Finansminister (S): Jag vill återigen påpeka att RUT-förändringen inte påverkar personer utan bara personer . Taket är kvar för dem som är . Jag tycker att det är viktigt att ha koll på storlekarna det handlar om här. Den pensionärsskattesänkning som vi gör kostar , , och förändringen av maxtaxan ökar intäkterna med . Vi minskar skatteintäkterna på pensionärskollektivet med men ökar sedan intäkterna med 200 miljoner på och på maxtaxan i äldreomsorgen. Då ska man veta att vi därutöver lägger 2 000 miljoner på höjd kvalitet i just . Det är alltså en ökad taxa som ger ungefär 200 miljoner i intäkter, men de ökade utgifterna för äldreomsorgen är . Det är naturligtvis många pensionärer som kommer att märka att den hemtjänstpersonal som kommer hem till en kanske har lite mer möjlighet att stanna kvar och dricka en kopp kaffe och få höra hur det går för barnbarnen efter att man har städat, tvättat, duschat och allt det andra som man behöver göra. Det är också viktigt att påpeka att pensionärerna har fått en ganska rejäl höjning av pensionen. En genomsnittlig pensionär har fått en förbättring på i genomsnitt , och det tror jag att många pensionärer tycker är ett bra tillskott i kassan. 116 (M): Efter denna debatt kan jag konstatera att vi tyvärr har hamnat i klassisk retorik där man som vanligt inte svarar på interpellantens frågor. Jag kan förstå det då organisationer som Skattebetalarna och SPF och även har räknat ut att många pensionärer hamnar på minus med regeringens politik. Jag beklagar detta då det i många fall drabbar de allra svagaste människorna för vilka varje krona har betydelse. Finansministern för fram att pensionärerna har gått med vinst. Men räknar man på vad regeringen totalt lägger på pensionärerna och tar från pensionärerna så tar regeringen 3 miljarder eller 3 000 miljoner, för att använda samma siffror som finansministern, och betalar tillbaka 2 miljarder eller 2 000 miljoner. Det är enligt mig en minusekvation för pensionärerna. Jag beklagar även att jag inte har fått något svar på frågorna om nya satsningar eller utgifter för pensionärerna i årets budgetproposition. Det hade varit ett ypperligt tillfälle för ett sådant svar. Att pensionerna har höjts är jätteviktigt. Jag som sitter med i Pensionsgruppen tycker att det är glädjande. Men finansministern borde veta att det inte beror på dagens regering utan på en fördröjning . Den svenska ekonomin ger nu utslag. Den gamla alliansregeringen gjorde alltså ett ganska gott jobb. Tack för debatten! 117 Finansminister (S): Jag är väl medveten om att det finns en bred politisk överenskommelse bakom pensionssystemet. Ett exempel på styrkan i svensk politik är när breda blocköverskridande samarbeten kan skapa trygghet och stabilitet för ekonomin och för pensionärskollektivet. Det kan både interpellanten och jag vara stolta över. Vi har högre skatt för pensionärer än för löntagare. Precis som sa höjde man inte aktivt skatten för pensionärerna, men man valde att sänka skatten för dem som arbetar och ofta har betydligt högre inkomst än pensionärerna. Man tyckte att det var viktigare att sänka skatten för dem med höga inkomster än för pensionärer med lägre pension. Det var ett tydligt val som gjorde. Varför man gjorde det har jag inte fått svar på. Jag inledde med att fråga det. Jag har förstått att man trodde att det skulle ge många jobb om pensionärerna betalade högre skatt än löntagare. Så blev det dock inte eftersom arbetslösheten steg, långtidsarbetslösheten steg och ungdomsarbetslösheten steg som ett resultat av med denna skatteklyfta mellan pensionärer och löntagare. Frågar vi svenska folket om de tycker att det är rätt att pensionärer betalar högre skatt än löntagare svarar de allra flesta att det är fel. De tycker tvärtom att pensionärer borde ha lägre skatt. Jag tycker att det är helt fel att pensionärer betalar högre skatt. Alla våra gamla har slitit, jobbat hårt och byggt upp det samhälle vi alla är så stolta över. Att då önskar att de ska straffas med högre skatt när de går i pension tycker jag är svårt att förstå. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2015/16:460 om öppna data 118 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit och vilka åtgärder jag avser att vidta för att inkludera Kommunsverige i arbetet med öppna data samt om jag upplever att kommunsektorn och SKL är mottagliga för det arbete som behöver göras för att uppnå de fulla möjligheterna med öppna data. Inledningsvis vill jag säga att jag delar utgångspunkter om potentialen i öppna data. Jag ser gärna en fördjupad dialog om detta. Det ska vara enkelt att få tillgång till och kunna vidareutnyttja offentlig information. Öppna data kan särskilt bidra till lösningar på samhällsutmaningar. Ytterst kan det leda till att entreprenörer och företag skapar innovativa lösningar som ger nya jobb. Kommunsektorn är en viktig del av arbetet med öppna data, och där pågår en hel del aktiviteter. För att kunna ta till vara den potential som finns i öppna data behöver vi bli bättre på att samordna arbetet inom offentlig sektor. tog regeringen beslut om att samverka med SKL och kommunsektorn, vilket hört min kollega berätta om. Avsikten är att skapa en innovativ offentlig förvaltning. Bland annat ska vi tillsammans med SKL och i samverkan med privat och ideell sektor samarbeta kring utvecklingen av morgondagens mobila e-tjänster. Öppna innovationsprocesser, öppna data och agil utveckling är grundläggande utgångspunkter för det samarbetet. Regeringen har också inrättat ett råd för digitalisering av det offentliga där SKL deltar. Rådet fungerar som ett forum för samordning mellan myndigheter på både statlig och nivå. Statlig verksamhet behöver understödja den digitala utvecklingen för svensk tillväxt och välfärd. Regeringen har mot den bakgrunden beslutat att ett antal myndigheter ska vara utvecklingsmyndigheter inom givna områden, till exempel för en enklare samhällsbyggnadsprocess. I dessa uppdrag kommer kommunala erfarenheter av öppna data att spela in. Det kan också leda till en ökad samordning av arbetet med öppna data mellan berörda myndigheter och kommuner. Lantmäteriet har i årets regleringsbrev fått i uppdrag att kartlägga nyttor och kostnader som uppstår i samhället till följd av myndighetens genomförda och kommande satsningar på öppna data. Detta arbete har stor bäring också på kommunerna då de i hög utsträckning använder Lantmäteriets data i sina egna tjänster. Vidare har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa vidtagna åtgärder i samband med den föreskriftsrätt myndigheten har fått för så kallade PSI-förteckningar. Avsikten med förteckningarna är att det ska bli enklare att hitta vilka data som myndigheterna kan tillhandahålla. föreskrifter kan bli vägledande också för kommuner även om de inte är skyldiga att följa dem. Det har vi tidigare sett på arkivområdet. På så sätt bidrar arbetet till högre samordning och standardisering även mellan stat och kommun. Sammanfattningsvis har regeringen växlat upp arbetet med att främja digitaliseringen och öppna data. Nämnda insatser vittnar om att det finns en stor mottaglighet hos SKL att samverka för att uppnå möjligheterna med digitaliseringen av det offentliga och kring öppna data. 119 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är ett bra svar som beskriver att regeringen arbetar med dessa frågor. Låt mig utveckla det hela lite. Öppna data är offentliga uppgifter som ska tillhandahållas i ett maskinavläsbart skick för att snabbt kunna bearbetas, genomsökas och användas. Därför är standardisering mycket viktigt. Då blir det komplicerat när man har att göra med så många olika myndigheter, framför allt i Kommunsverige. 290 kommuner har alla rådighet över sina offentliga handlingar och i vilket format de tillhandahålls. I sitt svar beskriver statsrådet delvis hur man arbetar med detta, och det är självfallet välkommet. Han beskriver också det råd som har tillsatts av hans kollega i syfte att jobba med just digitalisering av det offentliga . Även det är ett lovvärt initiativ. När jag talar med dem som är aktiva i denna fråga ute på fältet efterlyser de ledarskap. Regeringen har visat att man har intentionen att visa ledarskap i detta, men låt mig uppmuntra statsrådet att utnyttja ytterligare instrument för att visa ett ännu tydligare ledarskap. Jag har i tidigare interpellationsdebatter med dels statsrådet, dels hans kollega efterlyst en tydlig, ledande exekutiv central funktion som har till uppgift att mer handfast samordna detta. Ett råd för samordning kan absolut ha sina fördelar, framför allt när man ska lirka med 290 bångstyriga kommuner. Det finns också inom ramen för statsförvaltningen, där det finns en tydligare kommandostruktur, möjligheter att på ett väldigt tydligt sätt leda arbetet med detta och ställa tydliga krav på standardiseringar, i vilka dataformat det ska tillhandahållas eller åtminstone krav för interoperabilitet mellan olika system för att skapa dessa förutsättningar. Jag skulle vilja trycka på någonting ytterligare i detta sammanhang. Det handlar inte bara om vad privata företag kan skapa för nya tjänster, som jag och statsrådet har diskuterat tidigare. Det handlar också om vilka ytterligare effektiviseringar utan kvalitetsförsämringar och snarare med kvalitetsförbättringar för den offentliga förvaltningen som det skulle kunna innebära. För att exemplifiera detta har vi en situation där myndigheter byter information med varandra på ett väldigt omständligt vis. Det ska begäras från den enda myndigheten av den andra. Det ska sedan plockas fram, skickas över, och sedan ska det avläsas. Var det inte precis det man hade tänkt sig ska det skickas ytterligare en ny begäran. Det tar väldigt mycket arbetstid, tar väldigt mycket kraft och kostar väldigt mycket pengar. Med standardiserad dataåtkomst och med interoperabilitet mellan fler system förenklas det avsevärt. För att det ska komma till stånd krävs en mer exekutiv ledning av arbetet. I den digitala tidsåldern när den digitala processen går väldigt mycket snabbare än den politiska och den byråkratiska behöver vi anpassa oss till hastigheten och inte digitaliseringen. 120 Statsrådet (S): lyfter upp flera viktiga aspekter. Standardisering är en sådan viktig aspekt. Ska vi klara av att bli världsledande på detta område som handlar om öppna data och vidareutnyttjande av offentlig information måste vi jobba med standardisering. Vi har ett arbete som pågår i och ett uppdrag som fått. Vi kommer att behöva jobba vidare. Jag välkomnar de synpunkter som finns. Det är också viktigt att inte se det kommunala självstyret som ett problem. Jag uppfattar att det finns ett jättestort intresse hos de kommunala företrädarna att jobba med digitalisering. Vi har en nära dialog med Kommuner och Landsting. Avsiktsförklaringen mellan regeringen och Kommuner och Landsting är ett bevis på att Kommuner och Landsting tar digitaliseringsfrågan på allvar. De jobbar aktivt för att hitta samarbeten med regeringen där vi kan hjälpa varandra. Det är också exakt den inställningen som regeringen har. Här är myndigheterna viktiga. Vi måste i större utsträckning använda de statliga myndigheterna i digitaliseringsarbetet. Vi måste standardisera det statliga tillgängliggörandet av öppna data. Jag är övertygad om att det uppdrag som har fått är ett viktigt steg, och vi kommer att behöva gå vidare.