prot · H30951 · 2016-01-13 00:00:00 — Det som däremot slår undan benen för att närområdets länder ska kunna stabiliseras och klara av situationen med den största flyktingkatastrofen någonsin är det faktum att regering väljer att fokusera på bidrag och bostäder till människor som söker sig till vårt land i stället för att hjälpa till på plats i närområdet, där de allra flesta av dessa 60 miljoner flyktingar finns. Det var 163 000 asylsökande till . Det är oerhört många människor för vårt land att ta hand om i välfärdssystem och annat. Det tror jag att vi är ganska överens om. Men det är inte jättemånga människor i förhållande till siffran 60 miljoner; det är ganska få. Ändå väljer att fokusera på hjälp till dessa 163 000 människor framför de övriga som finns kvar i sina hemländer eller i det omedelbara närområdet. Orsaken till att dessa länder inte kan stabiliseras och inte klarar av att hantera situationen är att vi prioriterar fel. Svensk flyktingpolitik framför allt och kanske västerländsk flyktingpolitik i stort är felprioriterad och felriktad. Det måste vi göra något åt om syftet och utgångspunkten är att vi ska hjälpa så många människor på flykt som möjligt. Jag ifrågasätter om detta är utgångspunkt. I detta anförande instämde (SD). 54 Klimat- och miljöminister (MP) replik: är ju medveten om att är en av de absolut största bidragsgivarna till exempelvis UNHCR. Vi är en av dem som gör mest för att hjälpa människor i det absoluta närområdet som redan är på flykt. Vi är också en supermakt i världen vad gäller biståndsarbete och utvecklingssamarbete. Men här undandrar 8 miljarder till långsiktigt utvecklingsarbete och fattigdomsbekämpning från Sidas budget. Är det inte fattigdom som driver både folk på flykt och terrorism i världen, ? Hur kan du dra undan de pengarna från det arbete som och många andra länder gör och säga det du säger? Är det inte bara en politik för sköt dig själv och skit i andra som tittar på? Att påstå att den svenska bostadspolitiken skulle göra att vi har en flyktingström i världen på 60 miljoner är ganska magstarkt. 55 (SD) replik: Om man läser vår budget och jämför den med regeringens budget är det ganska tydligt att vi ger mer bistånd än vad regeringen gör. Vi har dessutom ett effektivt bistånd. Vi ger riktigt bistånd. Stora delar av regeringens bistånd räknas av mot flyktingmottagandet i . Man lägger alltså biståndspengar på invandring till , pengar som skulle gå till just katastrofhjälp, flyktinghjälp i närområdet och utveckling i den fattigare delen av världen. Det räcker inte med att ta pengarna från välfärden och allt annat i det här landet, utan man tar också pengar från biståndet och lägger dem på bidrag och bostäder till människor som söker sig till . Det är inte en effektiv och human flyktingpolitik, – det kan du inte tycka. Det är fullständigt uppåt väggarna. Det är inte en human politik utan en ineffektiv och dålig flyktingpolitik. 56 (C) replik: har pekat på hur på den europeiska nivån konsekvent ger sitt stöd. Sedan gjorde entré i har de tillsammans med sina nationalistiska vänner bland annat avstått från att stödja resolutioner som kritiserar , sagt nej till associationsavtal med ett antal länder från det forna Sovjetblocket, röstat emot att slopa tullarna för och röstat nej till resolutioner om situationen i , nej till tullsänkningar för att mildra effekten av ryskt importstopp, nej till tekniskt och vetenskapligt samarbete med och nej till att fördöma nedstängning av människorättsorganisationen . Vi vet att vi har en väldigt oroväckande utveckling i , ett land som företrädare för ständigt lyfter fram som ett föredöme. Vi har en mycket oroande utveckling i , men vi hör inga fördömanden från . skulle anta den årliga rapporten om mänskliga rättigheter och demokrati. En av de centrala punkterna var att fördöma , som återigen har börjat avrätta människor. lade ned sina röster. Fram träder en bild av ett där demokratiska värden utmanas och där partier som låter detta ske eller ibland till och med välkomnar det. Den naturliga frågan blir då: Hur kommer det sig att i konsekvent ställer sig på den sida som inte står upp för mänskliga rättigheter och inte försvarar fundamentala demokratiska värden? 57 (SD) replik: Jag vet inte om det är fjärde, femte eller femtioelfte gången som lyfter upp den frågan i detta sammanhang. Mitt svar har inte förändrats : Det är en synnerligen skev bild av hur det ser ut. Det är klart att man kan argumentera på det sättet. Det produceras oerhört mycket text. Betänkanden och förslag innehåller oerhört mycket. håller man med om vissa delar, ibland håller man med om det allra mesta och ibland håller man med om en liten del i något. Det är det som styr hur man väljer att rösta, inte någon enskild formulering i en tjock bibba med text någonstans. Den typen av argumentation blir därför oerhört ohederlig. Eller är det så att i till exempel eller i parlamentariskt arbete över huvud taget bara köper allting helt okritiskt? Om de håller med om en liten del i ett förslag eller ett betänkande, köper de då allting och röstar för det helt okritiskt? Det borde de i så fall tala om för sina väljare, för det är inte att ta ansvar. Problemet här, herr talman och , är att vi inte får någon seriös diskussion om detta om man argumenterar på det sätt som gör här . Jag kan fördöma avrättningar i här och . Jag fördömer det. Jag fördömer avrättningar över huvud taget i alla länder i hela världen därför att avrättningar är fel. Om tror att jag inte anser det tycker jag att han ska prata med mig, för då har han fullständigt missuppfattat vem jag är och vad jag tycker. 58 (C) replik: blir alltid lika upprörd och indignerad när man står här i kammaren och redovisar exakt hur väljer att rösta i voteringar i . Men det är inte enstaka händelser, utan det är ett konsekvent agerande från i . Jag kan förstå att blir väldigt upprörd när vi lägger pusslet. Vi har pusselbitarna framför oss. Vi ser konsekvensen i agerande i . Det är klart att vi lägger pusslet, . Vi ser vartåt ert agerande pekar, och det pekar på något väldigt farligt för , för och för demokratin i världen. De demokratiska och mänskliga rättigheterna måste vi slåss för , inte minst i och EU, som det ser ut . Men tyvärr tycks dessa värden i praktiken inte ha några vänner bland dem som företräder ditt parti i , . 59 (SD) replik: Låt mig förklara hur jag resonerar. I vårt budgetdokument, som vi har presenterat här i , finns förslag om bättre villkor för småföretagande. Vi vill till exempel sänka kostnaderna för arbetsgivaravgifter, sjuklön och liknande. Vi föreslår ganska långtgående åtgärder för att förbättra villkoren på landsbygden. Det är en lång rad förslag som jag är helt övertygad om att håller med om. Men han röstar ändå inte för vårt budgetförslag, för det finns saker i det som han inte håller med om. Det är precis det som sker också i de fall som lyfter fram. Det är en ohederlig argumentation. Om man inte är insatt i hur en parlamentarisk församling fungerar kanske det som säger låter fullständigt trovärdigt och vettigt, men det är det inte. Det är en ohederlig argumentation för med den argumentationen hoppas jag att röstar på vårt budgetförslag nästa gång den möjligheten finns. 60 (V) replik: Herr talman och ! Den svenska välfärden är hårt privatiserad. Våra äldre, våra skolbarn och våra sjuka har blivit en guldgruva för privata vinstintressen. Miljarder kronor som vi har betalat i skatt går inte till det de var avsedda för, att ge utbildning och sjukvård, utan de går i stället ned i fickorna på rika företagsägare. Detta påverkar den svenska välfärdsmodellen i grunden. Vi ser en alltmer ojämlik skola som ger barn olika förutsättningar att få en bra utbildning. Vi ser att sjukvården får störst investeringar i primärvården, där behovet av sjukvården ibland är minst. Det märker de som arbetar i välfärden. När vinstintresset kommer in i äldreomsorgen blir de otrygga anställningarna fler och arbetskamraterna färre. publicerades en ny opinionsmätning som är gjord just bland dem som arbetar i den privat drivna välfärden. Man frågade medlemmar: Vad tycker du om det här? Deras svar är väldigt tydligt. Bland dem som gör jobbet i välfärden, till exempel undersköterskor och barnskötare, säger nästan nio av tio att de vill att kollektivavtal ska vara ett villkor för att få driva företag i välfärden. Kollektivavtal saknas ofta i till exempel privata hemtjänstföretag. anser att man ska ställa krav på bemanningen. av de som arbetar i de privata företagen tycker att vinsten ska återinvesteras och pengarna användas för det de var avsedda för. Men det tycker inte du, , och det tycker inte . Varför är det viktigare för er att lyssna på riskkapitalbolagens ägare än på undersköterskorna? 61 (SD) replik: Jag tycker inte att man som politiker ska lyssna bara på vare sig den ena, den andra eller den tredje sidan, utan jag tror att det är bra att lyssna på alla och sedan bilda sig en uppfattning om vad man själv, utifrån sina värderingar och sin egen analys, tycker är rätt och riktigt. Det är här jag menar att och alltid fastnar därför att man har ideologiska skygglappar på precis allt. I vartenda sammanhang är det ett seende bara rakt fram. Man ser liksom inte nyanser, utan det är bara rakt fram. Det är beklagligt, och det är likadant i den här diskussionen: Allt som är privat är dåligt. Allt som är privat i välfärden drivs av hemska, elaka kapitalister som roffar åt sig så mycket som möjligt av våra gemensamma pengar, avskedar så mycket personal som möjligt, drar ned så mycket som möjligt på kvaliteten, försöker göra det så dåligt som möjligt för alla som är brukare i deras verksamhet och så vidare. Någonstans håller det inte. Om det vore så att det privata generellt sett var sämre än det som drivs kommunalt vad gäller till exempel kvalitet, om det vore så att det var dyrare än det som drivs kommunalt, om det vore så att personalen var mer missnöjd i de privata sammanhangen än där det drivs kommunalt, då skulle det inte finnas kvar. Men det gör det! Hundratusentals människor i det här landet är brukare av privat driven välfärd, och hundratusentals människor är också berörda på andra sätt, som anhöriga eller inte minst som personal i de här bolagen. Det som kommer att ske, när får inflytande över de här frågorna, är att alla de hundratusentals människorna i vårt land inte längre får välja det som de tycker är bäst och som passar deras situation allra bäst. Det är socialism i sin yttersta grad, och det är något som jag är stark motståndare till. 62 (V) replik: kommer med en del av de vanliga, medvetna missförstånd som brukar komma från borgerliga debattörer i debatten. Nej, ingen i är emot att man får välja vilken vårdcentral man går till, exempelvis. Däremot vill vi att de pengar som ska gå till sjukvård ska gå dit och ingen annanstans. Nej, det är inte fel med alla privata utförare. Men de ska använda skattepengarna på ett riktigt sätt, och de ska inte sko sig på att ha lägre bemanning och sämre anställningstrygghet. Det är vad den här debatten handlar om. säger att man inte ska lyssna på bara en sida. Men, , vilka är det som har sprungit i era korridorer? Vilka är det som har ätit middagar med er? Vilka är det som skryter med att de har räddat sina miljardvinster och kan gå till börsen därför att de blev så bra polare med ? Det är en sida. Det är riskkapitalbolagen. Det är så tydligt vad de anställda som gör jobbet tycker. De tycker att det här är fel. De tycker att det skulle bli bättre utan vinstintresset. Men dem väljer du att inte lyssna på. Varför, , lyssnar ni på riskkapitalisterna men inte på undersköterskorna? 63 (SD) replik: Beträffande det här med att lyssna på alla: De nästan enda, vad jag vet, som inte har sprungit i våra korridorer är . Man flyttade ifrån våra korridorer av arbetsmiljöskäl. Man ville nämligen inte umgås med sverigedemokrater. Återigen: har vi detta med skygglapparna, att det är så dåligt, att de där hemskingarna roffar åt sig. Ja, det finns de som gör det. Jag är motståndare till dem, precis som . Jag tror att de allra flesta här inne är motståndare till dem som roffar åt sig, som försämrar kvaliteten i välfärden för att roffa åt sig, som avskedar personal för att roffa åt sig så mycket som möjligt, som flyttar pengar till skatteparadis för att få ut så mycket som möjligt av våra skattepengar. Jag är också emot det. Men det är inte vad det handlar om i praktiken. I praktiken handlar det om hundratusentals människor som är mycket nöjda med det val som de har gjort. Jag vill inte, till skillnad från , frånta dem den möjligheten. Där skiljer vi oss åt. 64 (L) replik: I stället för att slå varandra i huvudet om hur många som ska få komma till tänkte jag resonera lite med om hans syn på integration. Även med budget och politik, om den skulle få genomslag i , skulle det förekomma invandring. skrevs efter därför att länder hade vägrat att ta emot judar. Man skickade tillbaka dem till . Sedan infördes , som innebär en skyldighet för länder att ta emot flyktingar, om ett antal kriterier är uppfyllda. Ganska många av dem som kommer till – inte alla, men ganska många – uppfyller just de kriterier som finns i de internationella konventioner som har åtagit sig att följa. Inte ens skulle kunna säga att de inte får komma. Då blir det en fråga hur integrationen ska fungera. Jag ser att i sitt budgetförslag drar in nästan hela anslaget för integration. Det anslaget går till exempelvis svenskundervisning. Det är svenskundervisning för invandrare, för vuxna invandrare, och det är för att barn i skolan ska lära sig svenska språket. I princip slår ni sönder hela svenskundervisningen för dem som kommer hit. Det skulle ske redan från , , om er budget hade gått igenom. Då skulle svenskundervisningen läggas ned totalt för dem som har kommit . Jag lyssnade tidigare på argumentation om integration, och jag håller med om att det inte bara är jobb i fråga om integration utan att det är mycket annat. Men en förutsättning för nästan allt är att man förr eller senare lär sig svenska för att kunna bli integrerad. Hur ska integrationen i bli bättre av att man helt lägger ned svenskundervisningen? 65 (SD) replik: Om läser lite mer noggrant i vårt budgetdokument noterar han säkert att vi lägger mer pengar på svenskundervisning än jag tror något annat parti i den här församlingen gör relativt sett, det vill säga i förhållande till hur många vi beräknar ska komma – väsentligt mer pengar. Jag håller med om att svenskundervisning är viktigt. Framför allt håller jag med om att svenska språket är viktigt för integrationen, kanske den absolut viktigaste nyckeln, åtminstone initialt. Språket är ju nyckeln till inte bara att vi ska kunna prata med varandra. Det är en sak att man kan lära sig ord och meningar. Men det är också nyckeln till att vi ska kunna förstå varandra, och det är kanske allra viktigast. Det handlar om att förstå varandra, förstå det svenska samhället och förstå den svenska kulturen för att kunna bli en del av den. Det krävs ganska djupgående kunskaper i det svenska språket för att kunna förstå den svenska kulturen, förstå sociala koder i och liknande. Därför tycker vi att det är viktigt, och därför satsar vi relativt sett ganska mycket på svenskundervisning. Men vi fokuserar också på andra saker som är viktiga. Det var lite det jag försökte lyfta fram i mitt anförande. Det handlar om saker som samhällsorientering, saker som undervisning i hur det svenska samhället fungerar, saker som vi arbetar med. Framför allt förstår vi att många av dem som kommer kommer från en helt annan del av världen inte bara rent fysiskt utan också mentalt. De kommer till och befinner sig rent fysiskt i , men mentalt finns de någon helt annanstans i en helt annan kultur med helt andra normer, värderingar, attityder och uppfattningar om vad som är rätt och fel. Det är det vi måste arbeta med framför allt. Det är anmärkningsvärt att nu säger att han också tycker att annat än jobb är viktigt. har före detta , numera Liberalerna, haft ansvaret för integrationspolitiken i det här landet, och det enda man har tjatat om är jobb. Grattis till att ni äntligen har kommit till insikt! Tyvärr är det alldeles . 66 (L) replik: Var det pinsamt som använde som ord i sin tidigare replik? Jag säger så här: Svenskundervisning är viktigt, och därför måste man satsa. Jag frågar varför han skär ned på det. Då svarar , säger att det är viktigt, berättar hur viktigt det är och går helt förbi nedskärningarna. Du säger att ni skär ned därför att det kommer färre, . Ja, men de som går i svenskundervisning och som började terminen , de kom hit . De är redan här. Det hjälper väl inte om du skär ned invandringen . De som går i svenskundervisning nu är ju redan här. Och det var inte de som kom , för de är i asylsystemet. Detta är personer som kom för ett, två eller . De är redan här. De har uppehållstillstånd. De måste lära sig svenska. Men där skär du ned två tredjedelar. Stå och prata om att svenskundervisning är viktigt! Sanningen är ju att ni lägger ned den! Det skulle skapa en katastrof ur integrationssynpunkt om man genomför den politiken. Och tänk, jag tror att det är detta ni är ute efter. Ni vill att integrationen ska misslyckas, för det är ur situationen att migrationen misslyckas som hämtar sin näring. 67 (SD) replik: Vi vill att integrationen ska misslyckas, säger . Nej, men jag tror inte att den kommer att fungera så länge vi inte sköter invandringspolitiken. Däremot kan man undra om Liberalerna vill att integrationen ska misslyckas, för det är trots allt de i det här landet som under allra längst sammanhängande period har haft ansvaret för integrationspolitiken men inte producerat något annat än kompletta misslyckanden, till en kostnad av . Jag tror att det är Liberalerna som vill att integrationen ska misslyckas. 68 (KD) replik: brukar tala om att hjälpa till i närområdet. röstade vi här i för att knyta närmare band mellan Europeiska unionen och tre europeiska länder i vårt närområde som länge led under Sovjetkommunismen och fortfarande lider av sviterna av den. Jag talar om , och . De är tre nationer i gränsområdet mellan och som gång på gång genom historien har fått se sig kuvade och kränkta av sin stora granne i öst och som alltför sällan har fått välja sin väg. kunde vi här inne tillsammans med övriga erbjuda dem en annan, bättre framtid. Genom så kallade associationsavtal med EU är målet att dessa nationers oberoende ska stärkas så att deras framtid är beroende av Putinrysslands åthävor. Avtalen kommer att medföra mer och friare handel, demokratiska reformer, kapitalinvesteringar och steg mot en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, alltså allt det som behövs för att bygga de här länderna inte bara starkare utan också friare. Men röstade emot. Jag vill veta, : Tycker att väst har nog med vänner och nog med allierade? Anser du att de här länderna i vårt närområde inte har något med oss att göra och att vi lika gärna kan utlämna dem till ? 69 (SD) replik: Den här frågan är mer komplex än vad försöker ge sken av. Det är riktigt i sak att vi har varit motståndare till de här associationsavtalen. Det har i grunden att göra med vår syn på det europeiska samarbetet. nämner här att målet är att länderna ska bli mindre beroende av , och det är säkert ett mål, men det yttersta målet med de här avtalen är en ytterligare utvidgning av Europeiska unionen. Den har vi varit emot , och vi är fortfarande emot fortsatt utvidgning av Europeiska unionen därför att den redan är alldeles för stor och rymmer alldeles för stora kulturella, sociala och ekonomiska skillnader för att den långsiktigt ska kunna fungera. De problemen ser vi , och jag är alldeles övertygad om att de skulle förvärras ännu mer om vi släppte in länder som de nämner som medlemmar i unionen. Det är det som är syftet här, och jag är inte beredd att gå den vägen. Det är det som är vår utgångspunkt. Jag förstår att om man är vän av europeisk federalism och överstatlighet i – är det ibland; när det är populärt att inte vara det är man det inte, men i grunden är man positiv till det här – röstar man på ett annat sätt än vi. Jag har respekt för det. Det har egentligen ingenting med att göra. Man kan understödja de här länderna, handla med dem och stödja dem på andra sätt. Det har egentligen ingenting med att göra. 70 (KD) replik: På de här hör jag mycket om vad inte tycker om med Europeiska unionen. Jag hör inte någonting om vad vill göra för befolkningarna i , och . De här avtalen är inte avtal för medlemskap i . Det är och många omröstningar kvar innan vi är där. Här handlar det om att inte lämna de här tre länderna och deras befolkningar i händerna på . Därför vill jag upprepa mina frågor: Vad vill göra för befolkningarna i , och , när ni nu har röstat nej till associationsavtalen? Har de någonting med oss att göra, eller ska vi bara lämna dem till ? 71 (SD) replik: Nej, vi ska inte lämna någon till . Jag tycker inte att det är vår sak att göra det, och jag tror inte att vi har makten att göra det heller. Däremot kan vi på olika sätt understödja länder som har behov av det genom att handla med dem och på olika sätt bidra till deras utveckling. Det ska vi naturligtvis göra även med de här länderna. Jag reagerar på det säger om att det är innan vi är där, alltså innan de här länderna är medlemmar av Europeiska unionen. Det säger någonting om att det faktiskt är det som är målet även för . Det är precis det jag menar här. Varje sådant här steg är ytterligare ett steg mot den utvecklingen och det slutliga målet, och jag vill inte ta något steg i den riktningen. Jag gör hellre andra saker för att understödja de här länderna, till exempel att handla med dem och bidra till deras utveckling på olika sätt. Jag tycker att det är ganska självklart. Så ska vi göra med alla länder i vårt närområde. 72 Klimat- och miljöminister (MP): I en värld full av utmaningar går in i 2016 som ett land som växer och blir starkare. Vi blir fler människor, vi har en stark utveckling av ekonomin och vi har en tillväxt i medborgerligt engagemang. Vi har sällan sett så mycket volontärarbete som och julhelgen. Det visar en kraft i det svenska samhället som det länge har talats tyst om. I takt med att behovet av konkreta insatser vuxit, som att ge flyktingar tillfälligt tak över huvudet och mat för dagen men också svenskstudier och idrott, har volontärerna visat sin kraft. välkomnar de nya samarbeten som med detta vuxit fram och utvecklats mellan civilsamhället och kommuner och myndigheter. blir starkare när vi hjälps åt. Det var som att solen gick upp. Så sa en 36-årig man vid namn när han efter sex månaders sfi-utbildning tog på sig den vita läkarrocken och klev in i sitt nya arbete på . Bassel växte upp i ett palestinskt flyktingläger i men hade skaffat sig en specialistläkarutbildning, bildat familj och hade lägenhet och sommarhus i sitt hemland . När kriget kom var de tvungna att fly. Familjen blev dödshotad efter att Bassel hade följt sin princip som läkare om att behandla alla patienter lika. Familjen flydde över och kom till , och har de hittat en ny framtid. I en värld med 60 miljoner människor på flykt behöver vi fler solskenshistorier som den om Bassel. tog emot över 160 000 människor som flytt från våld, krig och terror. Vi som är ett litet land gör en enorm insats. De människor som kommer hit har drivkrafter att bygga sina liv och kompetenser som tillför vårt samhälle kraft. Det är därför uppenbart att ett humant och effektivt flyktingmottagande som ger snabb etablering också är en investering och en möjlighet för att växa och utvecklas. Vi såg tydligt att det fanns brister i de svenska mottagnings- och etableringsprocesserna. klarade inte det mottagande som då behövdes och som krävdes. Trots att kommuner, myndigheter och volontärer gjorde enorma insatser hänvisades flyktingar till att sova i bussar och tält eller till och med på gatan. i flera kommuner larmade om att de inte hann med.