prot · H40911 · 2016-09-29 00:00:00 — Alla de familjer och människor som på grund av en dysfunktionell bostadsmarknad har tvingats betala höga priser för sina bostäder, för att kunna befinna sig i områden där det går att få tag i ett jobb över huvud taget, har gjort det under premissen att staten lever upp till de åtaganden som staten har gjort. Just nu kan människor inte veta vad det löftet riktigt är värt. De förtjänar faktiskt att få ett svar på det. Kan de få en garanti som gäller fram till valet om att en socialdemokratisk regering inte betyder ett återinförande av förmögenhetsskatten och inte betyder ett återinförande av ränteavdragen? Det vore även klädsamt om de kunde få ett löfte för framtiden , så att de inför valet med denna information kan fatta sitt beslut om de kan tänka sig att det är rimligt att någonsin låta Socialdemokraterna inneha regeringsmakten. 135 Finansminister (S): vill att jag ska ge besked och garantier inför många mandatperioder framåt. Men då kanske någon kan svara på min fråga om vad som kommer att stå i budgetmotionen från om att ni kommer att föreslå återställare av den avtrappning av jobbskatteavdraget som vi har föreslagit och som här i talarstolen har sagt inte ger några pengar och skulle få fruktansvärda effekter. Någon kanske också kan svara på om i sin budgetmotion även kommer att föreslå att den indexerade brytpunkten, som vi inte skrev upp fullt ut , kommer att tas tillbaka. säger att vi bara höjer skatterna och inte gör någonting strukturellt som förbättrar svensk ekonomi. Om man har uppfattningen – som moderater ofta har – att de enda strukturellt riktiga åtgärderna är att sänka skatten är det kanske mindre av sådana åtgärder i den här budgeten än i moderata budgetar, där man vanligtvis lånar till stora ofinansierade skattesänkningar. Det är inte så att vi bara höjer skatterna. Vi sänker skatterna också. Det gäller bland annat när man får sin första anställning. Vi utvidgar också ROT-avdraget. Det är två exempel på skattesänkningar som finns i denna budget. Därutöver sänker vi skatten på att reparera saker för att komma bort från slit-och-släng-ekonomin och i stället stimulera en cirkulär ekonomi. Vi gör också andra viktiga strukturella förändringar för att förbättra svensk ekonomi. Vi förbättrar matchningen på arbetsmarknaden genom att utbilda arbetslösa så att de kan ta de jobb som växer fram. Där är inte minst yrkesutbildningen central, eftersom det råder brist på undersköterskor, barnskötare, elektriker, byggnadsarbetare och många andra på grund av att moderatregeringen inte såg till att rusta de arbetslösa under lågkonjunkturen. Det är därför som vi nu tidigt i denna konjunkturuppgång ser en brist på arbetskraft. Vi investerar också stort i infrastruktur, i bredband och i forskning och utveckling. varnar för att och vill göra någonting åt ränteavdragen. Men kanske då också varnar för sig själv, eftersom han har skrivit en motion i om att ränteavdragen bör ändras. Jag kan också påminna om att man kanske ska varna för Liberalerna, som har föreslagit att ränteavdragen bör förändras och som gärna vill göra upp med regeringen i denna fråga. När det gäller ränteavdragen är det viktigt att säga att regeringen har varit tydlig. Vi har inga förslag. Vi vill nu se att vi får effekt av de amorteringskrav som har införts och som tycks ha varit dämpande på bostadsmarknaden. Vi har också vidtagit många andra åtgärder för att få fart på bostadsbyggandet så att man på det sättet kan dämpa prisuppgången på bostadsmarknaden som delvis drivs på av en bostadsbrist. Vi har bland annat gjort den största satsningen på bostadsbyggande. Vi har också ett 22-punktsprogram som påverkar hyressättningen och tillgången till byggklar mark och som påskyndar handläggningstider och möjliggör serietillverkning av hus. Vi har också vidtagit en rad andra åtgärder. Det är tråkigt att vill sänka ambitionerna när det gäller denna bostadspolitiska satsning. Det skulle naturligtvis riskera att förvärra hushållens skuldsättning och minska bostadsbyggandet. Men vi vidtar viktiga åtgärder för att komma till rätta med detta. Men här måste man följa utvecklingen. Om bostadspriserna och hushållens skuldsättning drar iväg på ett sätt som inte är hållbart måste man som ansvarstagande regering vara beredd att vidta ytterligare åtgärder. Det är vi tydliga med att vi är beredda att göra. I det läget får man se vilka åtgärder som är aktuella. Vi har inte gått till val på några förslag om förmögenhetsskatten, vilket man kunde få ett intryck av i tidigare inlägg. Det är inga förslag som vi har fört fram från regeringen. 136 (M): Jag ska börja med att säga att jag inte ska tala för Liberalerna, men jag kan tala för mig själv. De svåra ingångsvärdena var att vi är öppna för att ta bort ränteavdragen om man sänker skatten för vanligt folk. Man kan inte bara ta bort dem och satsa på bidrag, som Socialdemokraterna gärna vill, utan det handlar just om att kompensera denna skattehöjning med en skattesänkning. föreslår faktiskt en rad skattehöjningar. har det aviserats att vi till exempel föreslår en momshöjning. Vår devis är att vi är öppna för skattehöjningar. Men det ska vara skattehöjningar som inte skadar ekonomin. När vi höjer dessa skatter ska vi använda dem för att sänka skatter som faktiskt skadar ekonomin. Finansministern använder den omvända logiken: Hon höjer skatter som skadar ekonomin. Hon höjer skatterna på jobb och företagande så att människor jobbar mindre och startar färre företag. Sedan sänker hon skatterna på sådant som inte påverkar ekonomin. Detta är en märklig logik. Det intressanta i denna debatt är att det är en svekregering som vi har. Det är en regering som lovade att den inte skulle röra och , som lovade att den inte skulle höja bensinskatten, som lovade att den inte skulle röra överskottsmålet och som lovade att inte höja skatten för vanligt folk. Men så fort blev finansminister ändrade hon sig från att vara mot dessa saker till att säga att hon inte har några förslag. När man hör finansministern säga att hon inte har några förslag ska man vara mycket skraj för att dessa förslag kommer, därför att det var vad som sedan hände. Det som inte var några förslag blev sedan en bensinskattehöjning, det blev sedan ett naggande i kanten av och , det blev sedan en skattehöjning för vanligt folk som jobbar och det blev sedan en avveckling av det tidigare överskottsmålet. Att vi har en situation med en opålitlig finansminister som är oärlig och inte kan ge raka svar är mycket oroväckande. 137 (M): Jag tackar finansministern så mycket för svaret, även om det egentligen inte kom så mycket svar utan egentligen bara ännu fler frågor. Det är absolut så att finansministern är hjärtligt välkommen till för att ställa frågor till ledamöterna, men det vore ju klädsamt om finansministern började med att faktiskt svara på de frågor hon är hitkallad för att besvara. Både förmögenhetsskatten och, framför allt, ränteavdragen har en oerhörd påverkan på människors vardagsekonomi. Människor förtjänar att få veta vad som faktiskt gäller för framtiden. Den väljare som har köpt en villa för ungefär 5 miljoner – om man ska vara ärlig är det ganska modest i den här delen av landet; man får desto mer hemma hos mig i , men det räcker fortfarande inte direkt till en stor herrgård – och har en belåningsgrad på skulle med slopade ränteavdrag få ökade kostnader direkt. Med dagens låga ränteläge skulle det bli . Det är en ganska betydande kostnad som skulle slå hårt mot människors ekonomi. Människor förtjänar att få besked om vad de kan förvänta sig så att de faktiskt kan planera för framtiden och fatta sina egna beslut efter de spelregler som gäller. Det betyder inte att dagens ränteavdrag ska vara huggna i sten , men väljarna förtjänar att få veta vad som gäller under den innevarande mandatperioden, och under kommande mandatperiod när de går till val, så att de vet vad det är de ska anpassa sig efter. säger nu att man inte har några förslag för stunden. Tryggheten i det blir ganska tom när kräver förändringar och vi vet att regeringen har varit villig att svika de löften den har ställt ut. Det vore alltså trevligt om kunde ge ett tydligt och rakt besked till svenska folket. Kan de förvänta sig en förändrad förmögenhetsskatt och förändrade ränteavdrag – ja eller nej? Det ligger i makt att avgöra. 138 Finansminister (S): Att komma med räkneexempel där ränteavdragen helt avskaffas utan att hushållen kompenseras på något sätt är att skrämma upp människor i onödan. Jag tror inte att någon regering i någonsin skulle göra någonting sådant, och det ligger absolut inte i korten för den här regeringen. Däremot är läget på svensk bostadsmarknad inte sådant att det går att utesluta att vi måste vidta åtgärder om hushållens skuldsättning fortsätter på det sätt den gör. Om vi ser att priserna fortsätter på det sätt de gör måste en ansvarsfull regering vara beredd att vidta åtgärder. Om utesluter möjligheten att vidta åtgärder för att komma till rätta med hushållens skuldsättning om den skenar iväg visar man bara att man inte är regeringsduglig – att man inte klarar av att ta ansvar. Regeringen har varit tydlig med att vi nu vill se effekterna av amorteringskraven. De verkar ha haft en lugnande effekt på bostadsmarknaden. Är det så att det springer iväg kan vi behöva vidta ytterligare åtgärder, men vilka åtgärder som då är lämpliga behöver vi återkomma till då. Diskussionen om en nedtrappning av ränteavdragen har inte handlat om att trappa av dem utan att kompensera hushållen. Det handlar i så fall om en försiktig avtrappning som också innebär en kompensation till hushållen. Att bara göra detta via skattesänkningar, som Liberalerna har föreslagit, riskerar att slå fel fördelningspolitiskt. Det finns barnfamiljer som sitter med lån och som med Liberalernas förslag skulle vara väldigt illa ute. Jag får höra att jag inte har svarat på frågorna. Saken är den att jag svarade på frågorna i mitt inledande svar. Debatten har fortsatt lite efter det. Är man orolig över ränteavdragen ska man som sagt vara orolig inte bara över och , utan man ska också vara orolig över samt Liberalerna. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2015/16:782 om lån till bidragshöjningar 139 Finansminister (S): har frågat mig varför regeringen lånar till att höja bidragen när är i behov av att spara för att möta sämre tider. När den tidigare regeringen tillträdde 2006 visade de offentliga finanserna på ett överskott motsvarande av bnp, och statsskulden minskade. När den nuvarande regeringen tillträdde möttes vi av ett underskott motsvarande av bnp, och staten var tvungen att låna . Det var således under den tidigare regeringen som det offentliga sparandet försämrades kraftigt och staten började låna. När regeringen tillträdde avvek det finansiella sparandet i den offentliga sektorn tydligt från överskottsmålets nivå. försämrades det strukturella sparandet med av bnp. Detta förklaras delvis av den utdragna lågkonjunkturen, men framför allt av de ofinansierade åtgärder – bland annat flera skattesänkningar – som den förra regeringen vidtog trots att konjunkturläget förbättrades. Nuvarande regering har fört en stram finanspolitik som gjort att den offentliga sektorns underskott minskat kraftigt . Trots det stora underskott som ärvdes av den tidigare regeringen och de kortsiktiga konsekvenserna för de offentliga finanserna av de senaste årens asylinvandring avser regeringen att bedriva en finanspolitik som gör att överskottsmålet nås . Återgången till ett sparande i linje med överskottsmålet sker då i en takt som är väl avvägd. Avslutningsvis är det inte heller korrekt att regeringen lånar. Både och regeringen bedömer att vi kommer att amortera på statsskulden . 140 (M): Det är högkonjunktur, och i högkonjunktur borde man spara. Man borde spara i högkonjunktur så att man sedan kan möta en lågkonjunktur. Det gör inte finansministern. Det hon i stället gör är att sätta sprätt på en massa pengar, framför allt genom att höja bidragen för dem som inte arbetar. Vi har alltså en finansminister som lånar till bidragshöjningar. När hon ska försöka förklara bort detta försöker hon måla upp en bild av att alliansregeringen lånade till skattesänkningar. Hon talar om att vi hade ett underskott på 70 miljarder och att man nu minsann har minskat det underskottet. Jag vill först säga en sak, och det är att underskottet hade varit mycket större ifall den socialdemokratiska budgeten hade gått igenom . Det andra jag vill säga är att vi hade en långvarig lågkonjunktur under den förra och den förrförra mandatperioden, vilket gjorde att vi var tvungna att öka belåningen från statens sida för att kunna stimulera ekonomin. Det intressanta i detta är att om det var 70 miljarder i underskott 2014 var med på 64 av de miljarderna. Hennes argumentation är alltså fullständigt ihålig. Det är nästan så att man börjar undra om finansministern ens vet skillnad på högkonjunktur och lågkonjunktur. Är hon medveten om att det är andra förutsättningar när det är lågkonjunktur än när det är högkonjunktur? Något annat intressant är att finansministern försöker måla upp en bild av att hon bör kunna ta åt sig äran för att den ekonomiska utvecklingen är så positiv. Finansministern har alltså haft sin budget gällande . Socialdemokraterna fick ju inte igenom sin budget , utan det var alliansbudgeten som gick igenom. Anledningen till att det har gått bra för är att Alliansen förde en ansvarsfull ekonomisk politik och att det genomfördes strukturella reformer för att förbättra ekonomin. Det vi ser från den här regeringen är experterna helt överens om. och – alla oberoende experter – säger en och samma sak, nämligen att den politik regeringen för kommer att öka den strukturella arbetslösheten. När det sedan blir lågkonjunktur kommer arbetslösheten att bli högre än den hade varit om Socialdemokraterna inte hade genomdrivit sin politik. Vi får också höra mycket tydlig kritik från vad gäller just att man inte sparar tillräckligt mycket. Den nya ordföranden sa mycket tydligt i ett pressutspel för bara någon vecka sedan att regeringen skapar allvarliga obalanser i det offentliga sparandet. Vi måste spara nu när det är goda tider för att kunna möta lågkonjunkturen när den väl kommer, och det särskilt mot bakgrund av att räntan nu är så låg att vi inte kan räkna med att kommer att hjälpa till och stimulera en återhämtning. I detta läge väljer finansministern i stället att satsa på en politik där hon höjer skatten på arbete för att kunna, i huvudsak, finansiera satsningar på ökade bidrag så att det lönar sig sämre att arbeta. Det är mycket tydligt, både rationellt och logiskt men också tydligt förankrat i vetenskapen, att detta kommer att leda till en högre arbetslöshet. Det är detta finansministern alltså lånar till – att få höja bidragen. 141 (M): Det som pågår här, när man lyssnar på finansministern, är ingenting annat än historierevisionism. Att jämföra enskilda år och prata om hur det såg ut med regering och med alliansregeringen är fullständigt ovidkommande när man ser på totalen. Det intressanta är vad som hände som Alliansen styrde . Då minskade statsskulden, trots att vi gick igenom den djupaste globala lågkonjunkturen . Trots detta minskade vi statsskulden. Jag tycker att ska ge ett erkännande till och alliansregeringen i stället för att låtsas att den sista siffran på den sista raden är den viktiga. Vi skulle kunna jämföra enskilda månader eller någonting annat om vi tycker att det är roligt, men det intressanta är faktiskt att se vad som händer . Som påpekade här var S-budgeten faktiskt betydligt svagare 2014 än vad Alliansens budget var. var som ekonomisk-politisk talesperson för Socialdemokraterna med och tog fram den budgeten. Ändå har hon mage att klaga på Alliansens underskott fastän hon själv ville ha ett ännu större. Det är lite konstigt att man klagar på Alliansens siffror när man själv hade ett ännu större underskott i sin budget. Varför kan inte erkänna att Socialdemokraternas budget var ännu svagare 2014? Jag säger det igen: ska jämföras med . Nuvarande regering har fört en stram finanspolitik som har gjort att den offentliga sektorn minskat kraftigt , skriver i sitt svar. Det är faktiskt också en historieförfalskning. Ni har styrt med er budget. Under resten av de nio åren som har gått har det varit Alliansens budget. Det är ju vi som har fört en politik och lagt grunden så att underskottet i statens ekonomi har minskat. Det är inte ni som har gjort det. I slutet står det: ”Avslutningsvis är det inte heller korrekt att regeringen lånar”. Detta är väldigt konstigt. Om en budget går med underskott måste man ju finansiera den med lån. Är det kanske så att det är kommunerna som är banken ? Staten är skyldig kommunerna för migrationskostnader. Är det så finansierar underskottet ? 142 (M): När finansminister presenterade budgeten , om jag minns rätt, stoltserade hon med att regeringen har bedrivit en stram finanspolitik sedan man tog över . Man insinuerade också att man även fortsatt ser behovet av, är intresserad av och vill driva en stram finanspolitik. kan vi konstatera, när vi väl synar budgeten och också lyssnar på de oberoende experter som uttalat sig, bland annat , att väldigt mycket mer finns kvar att göra för att driva en stram finanspolitik, någonting som finansministern verkar vilja uppnå. Jag utgår nämligen ifrån att det handlar om mer än bara politisk retorik, faktiskt också någonting som man önskar och vill ska spegla innehållet. Det vore fullt möjligt att uppnå en budget i balans, trots det faktum att vi har genomgått både politiska och finansiella kriser . när man lyssnar på företrädarna för olika politiska partier får man bilden av att det är mer eller mindre omöjligt för riksdag att uppnå en budget i balans under innevarande år eller framtida år, utan det är någonting man gärna skjuter på – helst in i nästa mandatperiod. Men det är faktiskt fullt möjligt. Sanningen är att drivs inte underskotten av bärande av gamla kostnader, utan underskotten drivs av utbyggnad av bidragssystem, någonting som det vore fullt möjligt för dagens regering att säga nej till. Socialdemokraterna kunde avstå och säga att man inte har råd för stunden. Man kunde de facto bedriva en stram finanspolitik och inte bara hänvisa till att man vill bedriva en stram finanspolitik. Sanningen är också att det behöver inte är utbyggda bidrag över huvud taget. Det behöver och det som också bland annat pekar på är betydande reformer för att få fler människor i arbete. Det är det som just nu behöver. har den högsta sysselsättningen i EU. Det har finansministern tidigare stoltserat med, och det är korrekt. hade det som av EU klassades som den bästa jobbmarknaden i hela EU med en extremt hög sysselsättning, men vi klarar inte riktigt av att se till att tillräckligt många är med och bidrar. Framför allt klarar vi inte av att också hålla kostnaderna för bidrag nere, utan det är någonting som accelererar och upptar en alldeles för stor del av den svenska statsbudgeten. Betydande reformer behövs för att fler ska vilja jobba mer och därmed bidra mer. Men betydande reformer behövs också för att se till att de som står längst från arbetsmarknaden faktiskt får en chans att komma in på arbetsmarknaden och kan vara med och bidra. Det betyder för det första att vi behöver ytterligare sänkta skatter på arbete. Låginkomsttagare betalar nästan ingen annanstans i världen högre skatt än vad man gör i . Det är en stor och aktiv hämsko på viljan att arbeta. För det andra är det få andra ställen i världen som har så betydande marginaleffekter när man går från bidrag till arbete att det blir en avskräckande effekt för många. Man måste uppnå väldigt höga löner för att ens tjäna pengar på att börja arbeta. Sanningen är också att inget annat land i hela EU har så låg andel enkla jobb som har, och det innebär en betydande tröskel för unga människor och nyanlända när det gäller att ta sig in på arbetsmarknaden. Allt detta är sådant som förvisso har blivit bättre men som är långt ifrån bra. Reformer behövs, men regeringen väljer att göra ingenting. I stället bygger man ut bidragen. Det finns en annan väg som är möjlig. Det går att bedriva en stram finanspolitik på riktigt. 143 Finansminister (S): tycker att jag borde ge en eloge. Det har jag också gjort. Jag tycker att den politik som fördes under själva finanskrisen var väl avvägd. Jag hade velat se en annan mix av åtgärder, men jag tycker inte att det var fel att man då använde de stora överskott som man ärvde till att motverka effekterna av finanskrisen. Det har jag aldrig kritiserat – tvärtom. Jag har sagt att jag tycker att det är en väl avvägd politik i omfattningen. Däremot riktar sig min kritik mot de omfattande skattesänkningar som man fortsatte att genomdriva 2013 och 2014, trots att konjunkturen då hade vänt, och som gjorde att vi hade stora underskott som inte berodde på konjunkturen. Det strukturella underskottet som vi tog över 2014 var på av bnp, vilket gör att man hamnade ungefär 75–80 miljarder från det överskottsmål som man borde ha. Vi tog alltså över i ett läge där vi låg ungefär 80 miljarder från överskottsmålet, beroende på att man hade sänkt skatten på ett sätt som det inte fanns utrymme för i de offentliga finanserna. Vi lade stramare budgetar än regeringen i opposition från det att jag tog över, vilket innebar stramare budgetmotioner både 2013 och 2014. lade vi så fram en mycket stram budget. Alliansmotionens ramar utgick från min budget och var också stram. Det vill jag ge en eloge för. Alliansen lade en mycket stramare budgetmotion i opposition än vad man någonsin gjort i regeringsställning, och den slutsats jag drar av det är att allianspartierna passar bäst i opposition. Det är bäst så för svensk ekonomi. Det är också viktigt att säga att vi ju lade fram en ändringsbudget . Om vi hade haft en politik som var så dålig och som hade förstört statsfinanserna hade vi alltså kunnat göra det så att det hade påverkat statsfinanserna. Men det gjorde vi inte, utan vi lade fram en mycket ansvarsfull och fullt finansierad budgetmotion då. Jag tror också att man kanske ska vara lite försiktig från sida när man säger att det var moderat politik hela 2015, för vi gjorde en omfattande takhöjning i a-kassan som jag kanske inte tror att vill vara med och ta åt sig äran av. Att tala om oberoende experter kanske inte är det bästa att göra just de här dagarna, när just oberoende internationella experter i rad tydligt visat att regeringen för en väl avvägd och ansvarsfull ekonomisk politik. har IMF kommit med sin studie av där de tydligt säger att de tycker att regeringen för en bra och väl avvägd politik – ett väldigt tydligt erkännande av att regeringens finanspolitik är mer väl avvägd än vad det ibland kan låta när man lyssnar på oppositionen. I går kom också med sin konkurrenskraftsmätning där vi kliver 20 placeringar uppåt vad gäller ekonomisk politik – ett rejält skutt uppåt tack vare den politik som förs här. är det viktigt att säga att vi tog emot fler asylsökande i än vad något OECD-land har tagit emot i modern tid. Om man inte tror att det på något sätt skulle påverka de offentliga finanserna i närtid tror jag att man kanske inte riktigt förstår hur omfattande utmaningen är. Här ser vi att regeringens politik, som vi har lagt om, har haft effekt och att det är färre som söker asyl. Det gör att kostnaderna är störst 2016 och 2017. Det är också därför som vi ser underskott de åren, men det är tydligt att vi sedan går mot balans och överskott. Det beror dels på att kostnaderna minskar, dels på att regeringen har fört och fortsätter att föra en mycket ansvarsfull politik. Vi har sänkt kostnaden där med 100 miljarder bara . 144 (M): Vi debatterar alltså att regeringen lånar till bidragshöjningar. Trots att vi har en högkonjunktur och borde spara lånar vi pengar för att kunna finansiera stora satsningar på att det inte ska löna sig bättre att arbeta.