prot · H30984 · 2016-03-22 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Herr talman och ledamöter av riksdag! Det finns all anledning för oss att reflektera över det som har hänt. har åter drabbats av två terroristdåd. Det är fruktansvärda, vidriga, fega och ynkliga handlingar mot människor i deras vardag. är våra hjärtan i med vänner och kollegor, med anhöriga som sörjer eller är oroliga för någon de älskar och framför allt med människor som har mist sitt liv eller är skadade. Regeringens krisorganisation följer situationen minut för minut. Vi arbetar aktivt för att hjälpa svenskar på plats, och den svenska polisen ökar sin närvaro på svenska flygplatser. Vi har uttryckt vårt stöd till det belgiska folket och till den belgiska regeringen. Om begär hjälp kommer vi självklart att bistå på lämpligt sätt. har en viktig roll i . Staden är högsäte för många av Europeiska unionens institutioner. Den är också ett hem och en arbetsplats för många svenskar. har blivit gemensam europeisk mark. Det som attackeras är ett enigt och demokratiskt , och det är ett enigt, enat och demokratiskt som kan och ska slå tillbaka. Säkerhetsläget i och omvärlden behöver ses på med största allvar. i skedde en attack som har inneburit 37 döda och 125 skadade. I går attackerades också EU-missionen EUTM i . Många städer bär fortfarande sorg efter fruktansvärda terroristattacker. Även vårt eget utsattes för en självmordsattack. I den dödades dock enbart förövaren själv. Terrorism skapar oro och förtvivlan som riskerar att lamslå samhällen. För att terrorismen inte ska nå sina mål om slutenhet och splittring måste vi som demokratins förkämpar göra det som krävs för att bemöta och neutralisera detta fruktansvärda hot. Det finns en stark enighet i och i Europeiska unionen om att vi aldrig får och aldrig kan vila i arbetet mot terrorismen. Jag känner också ett stort stöd för detta arbete i denna sal. Regeringens nationella strategi mot terrorism, som går ut på att förebygga, försvåra och förhindra terrorism, genomförs nu tack vare en bred majoritet i riksdag. Vi bekämpar terrorkrigsresor, missbruk av pass, illegala vapen och finansiering av terrorism. Vi ökar insatskapacitet, utvecklar nya verktyg i arbetet mot terrorism och stärker det offentliga förebyggande arbete mot radikalisering och rekrytering. Kampen mot terrorism kräver både övergripande och direkta insatser. De övergripande ligger i vårt försvar av vår demokratiska samhällsmodell och i vårt långsiktiga arbete mot terrorismens grogrunder. De direkta ligger i att vi som land är berett att slå ned hårt och absolut mot dem som har som enda mål att sprida skräck och förstörelse. Dagens attack visar att också förberedda samhällen kan drabbas. Men vi har en fundamental skyldighet som folkvalda att göra allt vi kan för att stå emot detta, och det ska vi göra. Därför vill jag tacka er alla för delaktigheten i detta arbete. Det är oerhört viktigt. Vi strider om ganska många saker i denna sal, men här är vi eniga om vikten av det demokratiska och öppna som vi ska stå upp för och försvara. Återrapportering från Europeiska rådets möte Så övergår jag till återrapporteringen från den 17–. Rådet fokuserade på flyktingkrisen. Diskussionen handlade nästan uteslutande om samarbetet mellan och . Därutöver berördes EU:s gemensamma åtgärder på området som ska genomföras. Dessutom fördes en diskussion om jobb, tillväxt och konkurrenskraft. Slutsatserna innehöll också några andra frågor; jag tänker på energi och klimat. När det gäller samarbetet mellan och slöts en överenskommelse. Min förhoppning är att denna överenskommelse ska bidra till en långsiktig lösning på flyktingproblematiken. Jag vill dock understryka att detta är långt ifrån den enda lösningen. Det återstår mycket arbete innan vi har ett mer rättvist fördelat ansvar i Europeiska unionen. Målsättningen är att få stopp på den okontrollerade och mycket farliga flykt över denna del av som kostat så många människoliv och i stället gå över till en ordnad och säker migration genom att knäcka affärsmodeller med människosmuggling mellan och EU. För regeringen har det i dessa förhandlingar varit särskilt viktigt att respektera EU-rätt och internationell rätt. Det är min bedömning att överenskommelsen gör just det. Rätten att söka asyl och den individuella prövningen är viktiga exempel på detta. Den slutliga överenskommelsen med innehåller skärpta skrivningar jämfört med det tidigare utkastet. Det är också viktigt att överenskommelsen innehåller ett tydligt åtagande från turkisk sida att migranter som återvänder till landet ska få skydd i enlighet med relevanta internationella standarder och att principen om så kallad non-refoulement ska respekteras. Människor på flykt måste erbjudas skydd oavsett var de kommer från. Överenskommelsen innebär att från och med ska alla nya så kallade irreguljära migranter som kommer till de grekiska öarna från sändas tillbaka till . Det är självklart en stor utmaning att få det att fungera i praktiken. Utöver de båda huvudaktörerna och är det viktigt att EU:s medlemsländer bidrar på allra bästa sätt, och ställer sig också positivt till att bidra. och har redan erbjudit personella och materiella resurser till Frontex. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap förbereder insats, och ser just nu över hur man kan bidra. Förutsättningarna för att bidra med ytterligare resurser analyseras löpande. UNHCR ska också delta i genomförandet, vilket är bra med tanke på den organisationens stora och breda erfarenhet av att agera vid stora flyktingströmmar. Detta har regeringen aktivt drivit på. När det gäller frågan om ytterligare stöd till de syriska flyktingarna innebär uppgörelsen att EU ska ställa upp med ytterligare fram till slutet av 2018, förutsatt att infriar sina åtaganden. Gällande det första stödbeloppet om ska EU och gemensamt och inom ta fram en lista över konkreta projekt inom hälsa, utbildning, infrastruktur och livsmedel. Återrapportering från Europeiska rådets möte Överenskommelsen innebär ett tydligt åtagande från EU:s sida att ta emot upp till 18 000 flyktingar i ett vidarebosättningsprogram med . Den siffran kan vid behov komma att utökas till ytterligare 54 000 i en reserv som finns i EU:s omfördelningssystem. tar emot kvotflyktingar genom UNHCR:s vidarebosättningssystem. Några av dessa platser kan gå till vidarebosatta syriska flyktingar från , men det görs då i samarbete med UNHCR. Därför går det inte att säga exakt vilket antal det kan handla om. Däremot är regeringen inte beredd att gå före och utöka antalet kvotflyktingar inom ramen för EU:s frivilliga vidarebosättningsprogram. har tagit ett mycket stort ansvar i jämförelse med andra EU-länder, och fick vi ett mottagande som inte var hållbart. är det för att få ett andrum. är det för andra länder att ta sitt ansvar. Överenskommelsen ska utvärderas löpande så att det går att säkerställa successivt att åtgärderna genomförs i enlighet med och internationell rätt och att de når resultat. Detta är bra och något som regeringen har verkat för. Jag tycker att förhandlingarna både i EU-kretsen och med har varit konstruktiva. För turkisk del innebär överenskommelsen en ambition om ett upphävande av visumkraven från . Jag vill dock vara tydlig med att en förutsättning för detta är att samtliga fastställda kriterier – 72 stycken – ska vara tillgodosedda från turkisk sida innan det kan bli aktuellt. fortsatta närmande till EU berördes också. Kommissionen ska presentera ett förslag om öppning av kapitel 33, som handlar om budget och finansiella frågor. Arbetet med att förbereda ytterligare kapitelöppningar ska snabbas på. Vi diskuterade också hur EU:s gemensamma åtgärder på migrationsområdet ska genomföras. Diskussionerna i den delen liksom de ändringar som kom till stånd i slutsatstexterna påverkas naturligtvis starkt av Turkietdiskussionen, vilket är rimligt. Det kommer att krävas stora ansträngningar för att genomföra överenskommelsen mellan Europeiska unionen och . Vi lyckades få in en viktig markering i slutsatserna, nämligen att nu förväntar sig att fullt ut respekterar demokrati, följer rättsstatens principer samt respekterar fundamentala friheter, inklusive åsiktsfriheten. När det gäller frågorna jobb, tillväxt och konkurrenskraft vill jag särskilt lyfta fram det svenska initiativet att uppmärksamma betydelsen av sysselsättning och sociala frågor i EU-samarbetet. I den delen fick slutsatserna stöd av flera medlemsländer, och vi fick stöd av kommissionen, vilket jag tycker är mycket positivt. På det ekonomiska området antog slutsatser inför medlemsländernas genomförande inom den europeiska terminen samt det som kan kallas processrelaterade slutsatser om det fortsatta arbetet med EMU-fördjupningen och genomförandet av den inre marknaden. Slutsatserna innehåller också skrivningar om klimat och energi, och behovet av fortsatta ansträngningar för att förstärka EU:s energitrygghet lyfts fram. Kommissionen uppmanas att omgående presentera förslag så att EU kan börja genomföra sina åtaganden för att minska utsläppen av växthusgaser. Återrapportering från Europeiska rådets möte Detta, herr talman, var återrapporteringen från mötet. 2 (S): Jag vill tacka statsministern för återrapporten och också instämma i hans fördömande av våldsdåden i och givetvis även i kondoleanserna till det belgiska folket. Det är oerhört fegt att ge sig på människor som kanske är på väg till arbete eller skola – oskyldiga människor – genom dessa attentat. Jag är glad att statsministern är kraftfull i fördömandena. Mitt i allt detta känns det bra att stå i kammare – det yttersta och mest grundläggande i den svenska demokratin. Öppenhet och demokrati är något vi måste slåss för och aldrig får ta för självklart. När det gäller återrapporten från har EU nu nått en överenskommelse med , och det är väldigt bra. Den kan i bästa fall få stopp på smugglarresorna över och utnyttjandet av människor i nöd. Förhoppningsvis innebär överenskommelsen att detta har nått ett slut. Det är glädjande att har drivit och lyckats få gehör för att de åtgärder som vidtas är i enlighet med internationell rätt och EU-rätt. Det var ingen självklarhet från början, och jag är väldigt glad för att fler länder har lyssnat på . Jag skulle emellertid vilja fråga statsministern hur han ser på återvändande flyktingar . Det är sagt att det ska vara i enlighet med internationell rätt. Jag förstår att allt inte är utarbetat in i minsta detalj, men skulle statsministern kunna utveckla hur detta ska ske enligt internationell rätt? Hur ska det övervakas att det verkligen blir på det sättet? 3 Statsminister (S): Först och främst instämmer jag i själva syftet med detta, som jag tycker att vi ska ha i åtanke, nämligen att stoppa människosmuggling i denna del av så att vi inte får en fortsättning med hundratals döda människor. har drivit frågan om att internationell rätt och EU-rätt måste respekteras – annars blir det fel. När det gäller återvändande fick vi in detta med den individuella rätten i slutet av överenskommelsen. Det är en principfråga. När man kommer till EU måste man prövas individuellt. Det finns alltså en individuell prövning där, och det innebär att den som har asylskäl ska ha den behandlingen. Men vi måste få till en ordning där de som exempelvis inte söker asyl – alla gör inte det – eller de som inte befinns ha acceptabla skäl för att få asyl skickas tillbaka. Den individuella prövningen ligger där liksom samarbetet med UNHCR. Detta är inte ett ansvar för UNHCR, utan det ligger självfallet på och EU och det som ska göras där. Men UNHCR är med och nämns också i det gemensamma uttalandet som en medaktör att resonera med om hur detta ska genomföras för att det ska bli enligt internationell rätt och . Återigen: Jag kan inte svara i detalj, men det var därför vi ville ha in principerna att det är enligt internationell rätt och att det gäller att leva upp till det. Vi stod upp för att UNHCR skulle vara med i detta. Det var därför jag redovisade till att jag har tagit kontakt med den nya flyktingkommissarien för att försäkra mig om att vi har samma syn på detta. Det är vad jag kan svara. 4 (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Det som står i texterna nu är en framgång för EU-samarbetet. Detta kan vara en öppning för att få lagliga vägar för flyktingar att ta sig till och som sagt slippa de förnedrande och farliga seglatserna över . Men då vill det också till att alla länder tar sitt ansvar – ett solidariskt ansvar – för de flyktingar som flyr för sina liv. har det varit nedslående i Europeiska unionen, där ett fåtal länder, som , har tagit mycket stort ansvar. Jag skulle vilja fråga statsministern om det finns några glädjeämnen, några indikationer om att fler länder förstår hur allvarligt läget är för människorna men också för Europeiska unionen. 5 Statsminister (S): Det är precis det man verkligen får hålla i. Risken ligger också på de länder som just nu gör väldigt lite eller inte tar något ansvar. Det kan vara bekvämt just nu att göra så, men klarar vi inte av detta tillsammans i EU är det mycket som står på spel också för de länderna. Jag vill dock notera att flera länder vartefter har sagt sig vara beredda att göra en del i omfördelningssystemet i EU. Jag tänker på våra baltiska grannar, , och , på och på andra, så det är flera som ger uttryck för detta. Men det behöver naturligtvis vara 28 sammantaget som gör detta. Inom ramen för de första 18 000 finns det en överenskommelse. Det gäller vidarebosättningssystemet. Jag kan se framför mig att det möjligtvis kan bli något krångligare om man behöver ta de återstående 54 000 i anspråk. 6 i (M): Jag vill inleda med att beklaga de fruktansvärda händelserna i . Våra tankar går till de drabbade och deras anhöriga. Vår uppgift är att fortsatt stå upp för demokrati, frihet och öppenhet, för ett fritt, öppet och demokratiskt och . Sedan vill jag återgå till återrapporten. dör människor på flykt. De möts av ett som inte har klarat av att hantera flyktingkrisen. Vi moderater välkomnar därför överenskommelsen med . Den är nödvändig för att bättre kunna hantera flyktingkrisen, men vi oroas över implementeringen. Vi har sett ett enormt glapp mellan beslut och faktiskt genomförande . Det kanske värsta exemplet på detta är att statsministern och hans kollegor fattade beslut om att omfördela 160 000 personer från och till övriga EU-länder. – – har inte ens 1 000 av dessa blir omfördelade. Jag undrar därför varför statsministern fortfarande vägrar att använda sig av EU:s budget som piska och morot, för att sätta tryck bakom orden, så att det lönar sig att göra rätt och straffar sig att göra fel, så att vi förmår fler länder att ta sitt ansvar. Varför driver inte statsministern det? Återrapportering från Europeiska rådets möte Vidare instämmer jag i det statsministern säger om vikten av att följa internationell rätt. Men för det krävs infrastruktur på plats i . Jag undrar därför, herr talman, om statsministern kan säga när regeringen kommer att meddela vilken hjälp ska bistå med. 7 Statsminister (S): Det började med är viktigt, att slå fast att människor är på flykt på farliga vägar och dör och att det är därför vi gör detta. Implementeringen är en utmaning i flera delar. Redan det faktum att det ska fungera på de grekiska öarna är i sig en utmaning. Därför är det så betydelsefullt att alla 28 medlemsstater bidrar också där. Så till frågan varför statsministern vägrar att använda sig av EU:s budget. Det beror på att statsminister inte har förfoganderätt över EU:s budget – det ligger inte inom mandatet. Jag har rest en frågeställning som jag tycker är viktig: Är det rimligt att länder som befinner sig i kan välja huruvida man vill vara med fullt ut eller inte? Jag tycker inte det. Jag tycker att det är viktigt att ifrågasätta detta. Precis på samma sätt som riksdag är noga med att följa det juridiskt korrekta kan man inte i EU-sammanhang göra vad som helst exempelvis med budgeten. Det är lätt att slänga ur sig något och säga att man borde göra si och så. Men jag utgår från att vi ska följa de lagar och regler som finns, och då finns det en tydlig begränsning. Att föra upp den här diskussionen tycker jag var rätt. Det kan i längden naturligtvis inte vara så att några säger: Det som är lite svårare och lite mer utmanande får ni andra hålla på med, så gör vi bara det som är lätt och positivt. Det är inte okej, enligt min mening. Men i samma stund som jag säger det tänker jag hålla på de fastställda regler och lagar som finns. 8 i (M): Det var bra att statsministern gjorde en korrigering på slutet, för statsministern har faktiskt förfoganderätt över att driva frågor inom unionen, att driva frågan om budget, så att fler länder gör mer, så att det lönar sig att göra rätt och kostar att göra fel. Jag vill återkomma till min fråga om biståndet till . För att förverkliga implementeringen av internationell rätt, för allas rätt att få sin asylansökan prövad och överprövad, krävs det en infrastruktur på plats i , till exempel i form av kustbevakning, tolkar, migrationsexperter och domare. Jag undrar: Vad kommer att bistå med? När kommer regeringen att meddela vad ska bistå med? 9 Statsminister (S): Det ska meddela så fort vi har fått först och främst ett klart besked från om vad som behövs där. Det är ingen idé att skicka vare sig personer eller materiella resurser om det inte är koordinerat. Det gäller att de mottagande säger: Det är det här vi behöver! Det ska i sin tur fördelas på ett bra sätt mellan medlemsstaterna. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi har redan uttryckt – det sa jag också i min inledning – att vi från olika myndigheter, som och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, är beredda att bistå i fråga om både personliga behov och materiella behov. Men vi vill först få reda på vad behöver och var del gör bäst nytta. 10 (SD): Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen och även för orden om det som har hänt i . Även mina och mitt partis tankar går självklart till de drabbade i och deras anhöriga. Det som har hänt är fruktansvärt och vittnar om att vi har mycket stora problem i vår världsdel. Det är viktigt att det inte stannar vid ord , utan att man agerar på riktigt och tar terrorhotet på största allvar. Frågan är faktiskt inte om utan när detta kan ske även i vårt eget land i den här skalan. Det är viktigt att regeringen vidtar konkreta åtgärder, mer repressiva åtgärder. Det är viktigt att inte släppa in terroristerna i vårt land och i vårt och att bekämpa dem som redan finns här. När det gäller Europeiska rådets senaste toppmöte är mycket kritiska till det avtal som har slutits med . Varför ska EU betala och ge visumlättnader för något som landet borde ha gjort ändå? Det har ju redan funnits ett återtagandeavtal som har varit ratificerat och klart. Att kohandla med asylanter är tydligen den nya melodin från . Att utpressning fungerar gentemot EU är nu tyvärr ett faktum. Risken finns också att använder visumlättnaderna för att göra sig av med misshagliga individer genom att landsförvisa dem till . Att nu ge över 70 miljoner medborgare från ett mer eller mindre islamistiskt land så gott som fri lejd till kan aldrig vara bra, särskilt inte när det finns kopplingar till terrorism och IS från . Detta riskerar att bli en trojansk häst. är ett land med stor korruption och mycket bristande demokrati, med förtryck av minoriteter och stora konflikter med flera grannländer i både och och med en landyta som inte ens ligger på vår kontinent. 11 Statsminister (S): Jag hör att är kritiska. Det får man vara. Jag hör dock aldrig någon alternativ lösning. Vi har ett mycket allvarligt problem när bara över 400 människor har dött på de här haven. Vi måste få ett slut på det. Frågan återkommer alltid varför vi betalar till . Låt mig först uppmärksamma det faktum att antagligen har uppemot 3 miljoner flyktingar inne i landet och har haft ganska många ett längre tag. Det är inte så att vi betalar in in till den turkiska statskassan. Detta har jag sagt så att det snart borde fästa. Detta är mycket konkreta projekt som ska identifieras. De ska röra just flyktingarna. De ska stödja flyktingar och hjälpa de flyktingar som lever under svåra förhållanden till arbete och till utbildning och naturligtvis att klara det dagliga uppehället, inte minst maten. Det är det som pengarna är avsedda för. De resurser som EU avsätter här går till flyktingar inne i och inte till den turkiska statskassan. Det är ett missförstånd – måhända medvetet – att säga att det nu blir 70 miljoner som bara får resa in här. För att över huvud taget komma i fråga för viseringsfrihet ska uppfylla 72 kriterier. Alla dessa kriterier ska vara uppfyllda. Då kan det bli det beslut om viseringsfrihet. Dit är det en bit kvar. är det upp till . Det tydliggörs också mycket tydligt i detta gemensamma uttalande att det nu är som får uppfylla sin del och visa att man har kommit så långt att kommissionen i så fall kan föreslå detta – annars blir det inte tal om det. Man ska uppfylla alla kriterier. Då kan det bli tal om viseringsfrihet. 12 (SD): Återrapportering från Europeiska rådets möte Statsministern talar om konstruktivitet. Konstruktivitet skulle i detta fall kunna vara till exempel att det återtagandeavtal som redan fanns på plats skulle implementeras tidigare. Konstruktivitet skulle kunna vara att man använder sig mer av pushbacks. Man skulle förverka dessa båtar, och man skulle upphöra med den signalpolitik som den och inte minst statsministern varit ansvarig för liksom även länder som och . Det skulle också kunna vara konstruktivt att faktiskt inte använda silkesvantar gentemot ett sådant land som har en utbredd korruption, som har en bristande demokrati och som har låtit EU hållas som gisslan och som har utpressat EU i denna fråga. I stället för att sätta hårt mot hårt har man lagt sig platt från regeringens sida och från EU:s sida. Man har fegat ur, man har låtit hålla EU som gisslan och man har lagt sig platt. Det är skamligt och beklagligt. Vi får se vad detta avtal kommer att leda till i praktiken. 13 Statsminister (S): Det är lätt att säga att man ska göra någonting och ta kål på smugglingen. Det är precis det som görs . Vi måste ta kål på denna affärsmodell, att det lönar sig för smugglare att ta betalt och skicka människor med en farlig båt som dessvärre ofta kapsejsar. Bara har nästan 500 människor dött. Det är det som vi måste få stopp på, och det är det som detta tar sikte på. Det är ett återtagande som just nu sker, från ett mycket osäkert och farligt system där människor flyr och riskerar sina liv till ett ordnat flyktingmottagande mellan och EU. Det är det som allt detta syftar till. Enligt min uppfattning är detta inte en lösning för just denna situation. Det kan vara början på en lösning på , att vi alltmer övergår till en ordnad migration där människor inte behöver företa dessa farliga resor. Men jag skulle gissa att inte är så starkt för en sådan migration. 14 (MP): Många av oss har känt oro för nära och kära i . Då kan vi bara föreställa oss den rädsla som kommer när man har skottlossning omkring sig eller den skräck som det innebär när man har bomber runt omkring sig. Då kan vi tänka oss den förtvivlan som det innebär om detta händer upprepade gånger . Då börjar vi se den verklighet som många människor flyr ifrån. Det är vårt ansvar att hjälpa människor på flykt. Men våra samhällen kan inte fly. Vi ska stå upp och försvara det öppna och fria samhället, ett samhälle som ger människor fria val att leva det liv som de själva vill leva. Det är detta samhälle som terroristerna är rädda för. Det är detta samhälle som vi ska försvara och inte låta förfalla till övervakning, krig och polisstat. Då har vi verkligen förlorat. Återrapportering från Europeiska rådets möte Herr talman och statsministern! När det gäller återrapporteringen vill jag ställa en fråga. Jag tycker att verkligen gjorde någonting bra, och jag följde processen hela vägen.