prot · H30987 · 2016-04-06 00:00:00 — Bland dessa finns människor som har gedigen kunskap och erfarenhet av många olika yrken, och en del av dem har erfarenhet av att driva företag, leda medarbetare och utveckla affärsmodeller. föreslog att vi ska upprätta ett snabbspår för nyanlända företagare, ett förslag som mottagits väl av olika branschorganisationer. Många företagare upplever att byråkratin är svårnavigerad och att antalet blanketter som ska fyllas i är oändligt. Att regeringen nu ingått ett avtal med SKL om digital förnyelse av det offentliga , där ett av de prioriterade områdena är att förenkla för företag genom bland annat minskad byråkrati och ökad möjlighet till självservice, är ytterligare ett konkret steg för att underlätta för etablerade företagare och nya entreprenörer. Inledningsvis har samarbetet med SKL inriktats på restaurangbranschen, en särskilt regeltung bransch som kräver omfattande kontakter med myndigheter och kommuner. Målsättningen är att kunna erbjuda majoriteten av alla restaurangföretagare digitala tjänster för att starta och driva sin verksamhet. Vårbudgeten presenteras , och där finns en ytterligare satsning för så kallade mikroproducenter. Genom att man slopar momsen för dem som omsätter max gynnas bland andra de som vill sätta upp solceller på taket eller sälja honung från sina bin, som jag, till exempel. En annan typ av företagande är det som benämns socialt företagande. Det har som mål att integrera människor som av olika anledningar har svårt att komma in på arbetsmarknaden, som företagare eller arbetstagare. De sociala företagen skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande, anställning eller andra former av avtal, och vinsterna återinvesteras i huvudsak i verksamheten. Denna typ av företagande är av mycket stor vikt för vårt samhälle, inte minst . Det är ett prioriterat område, och regeringen har beslutat att ge , i samverkan med Arbetsförmedlingen, i uppdrag att utarbeta och genomföra ett nationellt program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerande sociala företag startar och växer. Små och medelstora företag behöver även stöd för att ta sig ut på exportmarknaden. Regeringen har fattat beslut att inrätta regionala exportcentrum, till en början i sex län: , , , , och . Målet ska vara att varje företag får kontakt med rätt person i rätt organisation med sin fråga eller sitt problem inom ett arbetsdygn, enligt principen en dörr in. Hos de regionala exportcentrumen ska företag erbjudas stöd i sin internationalisering eller exportsatsning, och exportcentrumen ska underlätta för företagen att hitta rätt bland de offentliga aktörer som på olika sätt ger stöd till affärsutveckling och internationalisering. I varje regionalt exportcentrum ska den regionalt utvecklingsansvariga och den regionala representationen för , , Business , , och många andra kunna finnas och medverka till förenkling. Att stoppa miljöförstöringen och minska klimatutsläppen är bland de viktigaste uppgifter vi har framför oss. Efterfrågan på miljövänlig teknik ökar globalt, bland annat beroende på en ökad medvetenhet om produktionens och konsumtionens påverkan på miljö och klimat. Med ny, grön teknik är det möjligt att inte bara minska vår miljöpåverkan utan också skapa nya resurser för att utveckla vårt välfärdssamhälle. Regeringen har inrättat ett nationellt innovationsråd som ska fungera som ett forum för löpande utbyte mellan regeringen, näringslivet, forskarvärlden och arbetsmarknadens parter, för att stärka innovationskraften. Rådet ska identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovations- och konkurrenskraft. Det är inte en slump att miljö och klimat är ett av dessa strategiska områden. när jag var på var det en jätteloppis där med livlig kommers, och så är det på många ställen i . Det är fantastiskt att loppisar och webbsidor som sysslar med begagnat bara exploderar. Att underlätta för dem som har kunskap och erfarenhet av hantverksyrken, till exempel skräddare, skomakare och cykelmakare, kommer också att bidra till ökat entreprenörskap och till fler personer i arbete. Miljön kommer att vinna med återbruk och med ökad insikt om den miljöbelastning som slit-och-släng-beteendet innebär. Att reparera och ta till vara sparar både produktionskostnader och råvaror, vilket ger mindre utsläpp. Det är bra för dem som säljer tjänsten, bra för miljön, bra för oss alla. Jag yrkar bifall till näringsutskottets förslag och avslag på alla motioner. 98 (SD) replik: I det betänkande som vi debatterar ingår industrins villkor, ja, egentligen hela näringslivets villkor. En del av det som vi ofta debatterar i det utskott vi tillhör är energipolitiken, som är viktig inte minst för industrins villkor. Kärnkraften har , som bekant för de flesta, haft stora ekonomiska svårigheter, vilket har gjort att många kärnkraftverk riskerar att stänga . Det i sin tur skapar naturligtvis stor oro för näringslivet men i förlängningen också för många av arbetstagare. Frågan diskuteras ganska flitigt, och det händer saker. Regeringen har i alla fall uttalat att man avser att reformera straffbeskattningen på kärnkraften, den så kallade effektskatten, och sänka den, ta bort den eller något liknande. Därav min fråga: Vågar näringsliv och arbetstagare lita på att gör vad de kan i regeringsställning, helt enkelt gör vad som krävs, för att rädda svensk kärnkraft? 99 (MP) replik: Tack för frågan! Det var nog en av de mest intressanta frågor som jag har fått. Beträffande kärnkraften är väl inte vår huvudsakliga ståndpunkt att rädda den, och det har det nog aldrig varit. För oss är kärnkraften en av de saker som vi är mest oroliga för. Vi är oroliga för de människor som ska bryta uran. Det som drabbar de människor som bryter uran kommer nästan aldrig upp i debatten. Jag skulle inte vilja att min dotter bröt uran, och om du har eller kommer att få några barn tror jag inte att du skulle vilja att de var med och bröt uran. Utöver det har vi ett problem med att klara lagringen av avfallet – det är inte löst. Vi lever i ett limbo och hoppas att någon , kanske möjligtvis, ska kunna lösa det problemet, så att vi inte behöver drabbas av strålningssjukdomar. Jag kommer aldrig att bli någon kärnkraftskramare. 100 (SD) replik: Det är i alla fall intressant, och jag trodde väl inte, när den här regeringen tillträdde, att tillsammans med Socialdemokraterna skulle driva en del politik där man konfronteras med någon form av verklighet. Det är ju en sak att vara idealist och ha en massa fina, vackra visioner om saker och ting. Men sedan kommer en krass verklighet. Den verkligheten just nu är att kärnkraften lider av mycket stora ekonomiska svårigheter – det är ett faktum. De ligger under nedstängningshot. Det får obönhörligen stora konsekvenser. När vi står här och diskuterar näringslivets förutsättningar kan vi inte bortse från att det inte går att plocka bort vår viktiga baskraft och tro att samhället rullar på som vanligt. Därför är det begripligt att , när man väl hamnar i skarpt läge i regeringsställning, faktiskt får ta den typen av beslut också – det är inte särskilt förvånande. Jag hoppas i alla fall att medverkar till konstruktiva lösningar så att våra företag och industrier inte måste slå igen i . 101 (MP) replik: För oss är det absolut en viktig sak att se till att våra fabriker och det som håller nationen igång inte ska slå igen. Du talar om stora konsekvenser. Ja, det kanske det kan få. Men jag tänker på . Där fick det verkligen stora konsekvenser. Människor fick flytta från sina hem och har inte kunnat flytta tillbaka. Bönder försöker odla grönsaker, men ingen vill köpa dem. Då kan verkligen prata om att man har satsat på något som har blivit förfärligt. Man kan också tänka på PCB, DDT, hormoslyr och allt annat där vi har trott att vi med en quick fix kunde lösa ett problem men det sedan har kommit som en lusing i nacken. Jag tycker att vi ska vara mycket försiktiga när det gäller kärnkraften. 102 (M) replik: beskrev i sitt anförande bland mycket annat detta med export och handelsmöjligheter, och det var lite det jag tänkte ta fasta på. är ju ett avlångt, stort land som är mycket handelsberoende. Mycket vanligt för många svenska företag är att man säljer produkter och tjänster i något annat land, i närområdet eller lite längre bort, och då behöver transportera sakerna, inte sällan via min hemstad ut genom största hamn och vidare ut i världen. Vanligen är det en kombination av olika transportslag. Det kan vara både lastbil och tåg och sedan ut på ett fartyg någonstans i världen. Men även om man kraftfullt skulle bygga ut den svenska järnvägen eller för den delen hamnar och inre sjöfart i är lastbilstrafiken helt avgörande för det svenska näringslivet och inte minst den svenska industrin, till exempel skogsindustrin, som måste få ut varor ur skogen. Vi kan, herr talman, konstatera att uppfattning i de här frågorna är att vi inte ska ha längre lastbilsekipage utan kortare lastbilsekipage. Man jobbar i regeringen med en utredning om en så kallad lastbilsskatt eller kilometerskatt, en skatt på avstånd som någon betalar, rimligen företaget och sedan kunderna, det vill säga något som med kirurgisk precision landar på företagen utanför landets större städer. ser vi en teknikutveckling med nya bränslen och annat som gör att man minskar klimatpåverkan. Då undrar jag vad det är som gör att är så kategoriskt emot just lastbilar och vill ha kortare lastbilar och lastbilsskatt i stället för att värna företagsamhet utanför landets större städer? 103 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Generellt är vi inte emot att saker transporteras på väg. Vissa saker måste transporteras på väg. I synnerhet med tanke på att vårt järnvägssystem ser ut som det gör är vi tvungna att göra det, eftersom underhållet har varit eftersatt så . Varför vill vi inte ha längre fordon? Jag tänker på mig själv när jag är ute och kör. Vill jag köra om en lastbil som är ? Nej, jag inser att det finns få vägar där det är möjligt att göra det, i synnerhet inte där dessa tunga lastbilar behöver köra. Vi måste också tänka på att om vi har så tunga fordon får vi ett enormt ökat slitage på våra vägar. För att inte orsaka så stort slitage kan man i stället använda järnväg och båt på de långa sträckorna. Då får man mindre slitage och ett mer välriktat transportsystem där man har knutpunkter. Mindre lastbilar kan då transportera varor till specifika ställen. Kilometerskatten är intressant. Vi betalar kilometerskatt i alla andra länder som vi kör i. Jag behöver bara köra över till , så får jag betala kilometerskatt. De företag som kommer hit från andra länder och kör på våra vägar kör gratis. Är det rätt att lastbilar från andra länder ska kunna köra gratis här när vi får betala för att köra i andra länder? Vi behöver få in dessa pengar. 104 (M) replik: Det kan möjligen låta som en ganska detaljerad fråga. Jag tar upp den just därför att det för många företag är just den typen av ganska detaljerade frågor som man i dagligt och fluffigt tal brukar kalla för frågor om konkurrenskraft och möjligheter att stå sig i konkurrensen och så vidare. Inom skogsindustrin har man haft ett projekt som kallas , eller en trave till. Där ha man tittat på längre lastbilsekipage för att få med fler stockar på timmerbilen. Man kunde konstatera att det blev bättre ekonomi i transporterna och att växthusgasutsläppen minskade med i storleksordningen . Det är där som man får den praktiska betydelsen. På samma sätt är det med andra typer av lastbilsekipage, det vill säga att detta påverkar många svenska företag och deras möjligheter. Vi är ett litet land, vi är mycket handelsberoende, vi har en liten egen inre marknad och vi måste sälja till andra länder för att helt enkelt upprätthålla företag som ger jobb i . Då har vi en logistiknackdel, en transportnackdel, eftersom vi måste transportera våra varor till andra länder. Då blir transporterna, kostnaderna och miljöaspekterna lite viktiga. För mig är det viktigt att inte se något motsatsförhållande mellan olika transportslag, utan de ska kombineras och samverka. Det som jag vänder mig mot lite grann är att med kirurgisk precision kör in sig på att just detta med lastbilstransporter är fel. När vi ser att man kan få både ekonomiska fördelar och miljöfördelar för näringslivet, till exempel för skogsindustrin, med längre lastbilsekipage är alltså mot detta. Man kan lyfta fram exempel med andra länder när det gäller kilometerskatten. Men faktum är att den slår ganska hårt, framför allt mot den svenska landsbygden och mot företag utanför landets större städer. Jag undrar därför vad det är som gör att ni förirrar er in på detta område och med sådan kirurgisk precision vill slå mot företagsamhet och industri utanför landets större städer. 105 (MP) replik: Vår tanke är att det inte är särskilt säkert med sådana stora fordon på våra vägar. Det är inte säkert ur trafiksynpunkt, det sliter hårt på vägarna och det är bättre att dessa långa transporter som du talar om, , går på järnväg. Låt oss rusta upp järnvägen, köra timret till närmaste järnvägsknut, lasta av det där och låta transporten gå genom på räls och inte proppa igen våra vägar, som behövs till andra transporter. 106 (C) replik: Regeringen säger att man satsar på företagen i hela landet. aviserar man att man vill höja skatterna för landets företagare med 27 000 miljoner. Vi hörde tidigare kollega från S tala om den storsatsning som regeringen och nu gör på exportstrategin med 300 miljoner mandatperioden ut. Det är bra, men det räcker inte. Man kan nämligen inte kapa de svenska företagarna vid fotknölarna med ökade skatter på 27 miljarder och säga sig värna de svenska företagen. Vad har man att exportera om företagen går i konkurs? Min fråga till dig, , är: På vilket sätt är denna höjning av skatterna med 27 000 miljoner en offensiv satsning på svenskt näringsliv? 107 (MP) replik: Det är inte så att vi bara höjer skatter, utan vi omfördelar också pengar. Det tillförs pengar på andra ställen. Man sopar inte bara bort något. Bland annat tillkommer dessa exportcentrum och nyanställningar för enskilda företagare och även många andra saker som också kommer att vara ett stöd för företag. Till exempel sänkningen av arbetsgivaravgifterna för unga har vi tagit bort och gör annat för dessa pengar. Mycket av dessa pengar har vi omfördelat till sådant som vi anser är bättre att fördela resurser till. 108 (C) replik: säger att det tillförs pengar på andra ställen. Men det finns inte en chans i hela världen att de satsningar som ni nu gör på företagande kompenserar 27 000 miljoner. När det gäller sänkningen av arbetsgivaravgifterna för unga hör man företrädare för regeringspartierna säga att denna sänkning av arbetsgivaravgifterna för unga togs bort därför att den var verkningslös. Då undrar jag: Om den var så verkningslös, hur kan det då komma sig att ni gick ut och sa att ni skulle kompensera offentlig sektor med 3 miljarder på grund av att ni skulle höja arbetsgivaravgifterna för unga? Då måste ni ha kompenserat av någon anledning, eller hur? Då kan det knappast stämma att sänkningen var verkningslös. När min mamma, som så många andra kvinnor, började jobba inom äldrevården hade de en arbetsgivare att välja, nämligen offentlig sektor. Det har för dem i förlängningen inneburit låga löner och låg pension, och de har inte kunnat gå till någon annan arbetsgivare inom just det området. När den förra regeringen öppnade upp möjligheterna för brukare att välja offentlig eller privat driven vård, det vill säga LOV, fick även vårdpersonalen fler arbetsgivare att välja mellan. Dessutom valde många kvinnor att starta företag inom området. Som jag sa tidigare i ett replikskifte förstår jag att er iver att utreda vinster i välfärden har handlat om att klämma åt stora företag som skatteplanerar och försvinner iväg med skattepengar till skatteparadis. Men problemet är att de flesta av dessa företag är små och att de flesta drivs av kvinnor, och de kommer att drabbas av detta. Är detta ingenting som bekymrar er som feministisk regering? 109 (MP) replik: Att människor har låga löner och låga pensioner är något som verkligen bekymrar mig. Det bekymrar mig att du, , får det att låta som att bara för att det har blivit fler entreprenörer på området kommer alla att få högre löner och högre pensioner. Det tror jag inte riktigt på. Många entreprenörer i den sektorn kan också ställa till stora bekymmer. Jag lyssnade på komikern när hon berättade om sin mamma. Hennes mor fick en katalog på 120 entreprenörer att välja mellan. Hon skulle göra ett bra val så att hon skulle få en stadig hemtjänst. Hur ska en människa i den åldern kunna välja mellan så många olika entreprenörer? Vem är det som garanterar trovärdigheten i ett namn? Jag är inte alls emot entreprenörer på hemtjänstområdet, men jag tror att varje företag måste bära sig självt. Det är väl så för oss också. Jag är själv kvinnlig företagare. Man måste få igång sitt företag så att det bär sig självt. Det gäller även de företagen. 110 (S): Min partikamrat liksom min koalitionspartner från har båda förtjänstfullt redogjort för regeringens näringspolitik. När nu området är uppe för behandling vill jag också ta tillfället i akt att rikta ljuset mot några områden. Regeringen har ett mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Det är ett mål som förpliktar, men det är också ett mål som ger hopp. Det här är en regering som tar jobben, och därmed företagen – såväl stora som små – på allvar. Redan nu vill jag därför nämna de sociala företagen, som somliga kanske avfärdar som en futtig del av näringspolitiken, men som faktiskt härbärgerar en stor potential. Detta gäller inte minst sett till vad de innebär, att personer som annars riskerar att bli långtidsarbetslösa kommer i arbete och ges en möjlighet att bidra till av sin förmåga. Det är stort och viktigt i en ekonomi där varje arbetad timme behövs och där jobben ständigt måste vara i fokus. Det gör mig därför väldigt stolt dels att regeringen via arbetar med att identifiera flaskhalsar och ge förslag på omfördelning av stöd och ansvar, dels att upphandlingsregelverket är på väg att omarbetas för att underlätta för sociala företag att vara med och tävla. Det här är smart, solidarisk näringspolitik! har inte vuxit sig starkt av en slump utan som ett resultat av driftiga och kompetenta människor som startat företag samt driftiga och kompetenta människor som har tagit anställning i företagen i fråga. Det är inte heller oviktigt att har varit och är en stark röst för fri och rättvis handel och att såväl export som industrialisering är och förblir prioriterade områden. Fler företag ska starta, men de befintliga ska också vilja växa. Det gäller inte minst de allra minsta. Jag kommer själv från . Det är småföretagartätaste län sett till befolkning och också det län där företagarna ser mest positivt . Med den bakgrunden känns den reform som regeringen lanserade extra viktig, nämligen att inrätta ett så kallat Växa-stöd som medför att enmansföretagaren vid sin första anställning endast gör pensionsinbetalningar under den nyanställdes i företaget. Högst sannolikt träffar många av er, precis som jag, ofta småföretagare som så gärna vill men inte riktigt vågar ta steget att anställa. Det är ett stort steg – det ska vi ha klart för oss. Därför är den här reformen välkommen för att stärka våra småföretag och självklart också för jobben. Ett annat område som småföretagare ofta lyfter fram för mig är trygghetsfrågor. Inte minst blir det tydligt i mötet med yngre småföretagare, som ofta undrar varför deras möjligheter är så begränsade när de blir föräldrar. Socialförsäkringsminister har initierat en översyn av villkoren i föräldraförsäkringen, just för att göra den tillgänglig för fler. Självklart ska också företagare kunna bilda familj! Det är viktigt också ur jämställdhetssynpunkt. I en debatt som denna är det viktigt och för mig omöjligt att inte beröra ett kärt ämne, nämligen ordning och reda på arbetsmarknaden. För många av de företagare jag möter är det en självklarhet, men inte för alla. För en del, som de i enmansföretag, är det inte ens tillämpligt med kollektivavtal. Men för den stora massan av både arbetstagare och företag är det av godo med kollektivavtal. De lever än kvar i den svenska modellen. Kollektivavtalen har tjänat väl och har gjort oss starka tillsammans. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 8 Granskning av meddelande om att förbättra den inre marknaden Granskning av meddelande om att förbättra den inre marknaden (KOM(2016) 550) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 12.) § 9 Konstarter och kulturskapares villkor Konstarter och kultur-skapares villkor betänkande 2015/16:KrU7 Konstarter och kulturskapares villkor 111 (KD): Vi behöver kulturen. Den ger oss rötter till vår historia, mening i , visioner för framtiden och möjlighet att ingå i ett sammanhang. Det är denna helhetssyn som ligger till grund för den kristdemokratiska kulturpolitiken. Kärnan och livskraften i kulturella uttryck går inte att väga och mäta i pengar och mängd, men den påverkar oss och vi är en del av den genom hela livet. Med just nämnda ord inledde jag även mitt tidigare anförande gällande ”Kulturarvet”, och det är värt att upprepa för oss kristdemokrater. Det är viktigt att upprätthålla ett starkt och levande kulturliv i , och därför är det av stor betydelse hur vi utformar förutsättningarna för kulturskaparnas arbete i deras mångfald av former. Vi kristdemokrater vill underlätta för dem eftersom de berikar och skapar mervärde för vårt samhälle. Det finns en oro för att läsandets status sjunker, att vi hamnar i ett läge med färre gemensamma referenspunkter och därmed får svårare att förstå och relatera till varandra. Ett sådant samhälle riskerar att dras isär, även om den ekonomiska statusen är god. För att främja läsandet vill vi kristdemokrater därför ha en litterär klassikerlista som alla skolelever ska få ta del av under sin skolgång. Jag vill även nämna något om bibliotekens betydelse. De är viktiga kulturförmedlare och uppskattade av allmänheten. Många bibliotek har även utvecklats till välbesökta mediecentrum där förutom den traditionella verksamheten med böcker och tidskrifter i pappersformat även e-böcker finns att tillgå. Dessutom anordnas på många platser föreläsningar, poesiaftnar och andra kulturarrangemang. Detta berikar i synnerhet många mindre orter. Det finns även goda exempel med bokhandlare som startat biblioteksverksamhet när de kommunala verksamheterna har lagts ned. Jag har hört om ett exempel på detta i . Därför anser vi kristdemokrater att det är viktigt att utveckla möjligheterna för andra aktörer än kommuner att kunna driva biblioteksverksamhet. Konstarter och kultur-skapares villkor Med detta ställer jag mig bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall till reservation 2 gällande bibliotekens driftsformer. 112 (S): Vi befinner oss i kammaren för att diskutera kulturutskottets betänkande KrU7 Konstarter och kulturskapares villkor. I betänkandet tar vi upp motioner från den allmänna motionstiden som bland annat rör biblioteksfrågor, språkfrågor och litteraturfrågor men också kulturskapares villkor. Jag kommer i talarstolen att enbart fokusera på det sistnämnda, nämligen kulturskapares villkor, detta då min fantastiska kollega kommer upp senare i debatten och då kommer att diskutera sitt ansvarsområde som är språkfrågorna. När jag stod här i talarstolen för att diskutera kulturskaparnas villkor ansåg jag det viktigt att lyfta fram de nationella kulturpolitiska målen. I målen kan vi nämligen läsa om hur kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Jag tog dessutom upp att dagens kulturpolitik också syftar till att alla ska ha en möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling.