prot · H4095 · 2016-09-20 00:00:00 — Sambandet är solklart mellan fler och växande företag, antalet jobb i det privata näringslivet, storleken på de svenska skatteintäkterna och vilken välfärd vi gemensamt kan finansiera. Det gäller att se helheten här. Vi måste förbättra möjligheterna för den nyanlände att arbeta som han lär sig språket och skaffar sig kontakter. På samma gång måste vi förbättra möjligheterna för våra mest högproduktiva företag och verksamheter genom exempelvis lägre marginalskatter och personaloptioner. ställs de enkla jobben i motsats till de mer välbetalda. Det är en felaktig bild och en intressekonflikt som inte finns. behöver både och. När regeringen kör fast i gamla hjulspår och tror att ökade anslag till Arbetsförmedlingen och dyra och ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder är vägen framåt måste vi visa på alternativen och hålla fast vid en politik som skapar riktiga jobb i riktiga företag. För det är bara så som vi långsiktigt kan finansiera vår välfärd. Det var när kom in i regeringen som höjde skatten på förnybar energi: en helt ny skatt på solenergi. Jag tror att många blev förvånade, och många hade nog hoppats på mer av första miljöpartistiska statsråd. Tyvärr var detta ingen isolerad händelse. Under Alliansens tid vid makten minskade utsläppen av växthusgaser år för år som ekonomin växte. ser vi hur de svenska utsläppen totalt sett och från transportsektorn ökar. Så blir det med en regering som håller pratet högre än resultatet. Miljöpolitik handlar inte om vem som designar finast Powerpointbilder eller hittar på dyrast statligt finansierade projekt som låter bra. Ska vi rädda den här planeten är det resultat, resultat och resultat som gäller. När regeringen misslyckas med miljöpolitiken blir vi alla förlorare. Vi måste i stället tillbaka till en politik där grön skatteväxling får råda. man skatten på miljöförstöring som man sänker skatten på jobb och företagande är det bra både för miljön och för jobben. I regeringens budget överskuggas stapeln för höjda miljöskatter mångfalt av stapeln för skattehöjningar för jobb och företagande. Misslyckandet i miljöpolitiken är belysande för hur regeringen konsekvent sjabblar bort viktiga och för vår generation definierande utmaningar. Det finns mycket i , i det svenska samhällslivet och i den svenska ekonomin att ta tag i. Vi behöver nya vägar in på arbetsmarknaden. Vi behöver ta tag i så vitt skilda utmaningar som hur vår arbetsmarknad fungerar och hur vår bostadsmarknad fungerar, alltså centrala samhällsområden. måste vi adressera mindre men ack så viktiga utmaningar som hur vi finansierar vår polis och ser till att det finns bra resurser för rättsväsendet. Vi måste också värna den svenska livsmedelsproduktionen i då inte minst mjölkbönderna går på knäna. Det finns mycket att ta tag i för en handlingskraftig regering. Då duger det inte att skjuta på viktiga reformer och säga att nästa regering får ta tag i det efter nästa val och under kommande själv bara presentera fromma förhoppningar eller småslantar. behöver ett nytt politiskt ledarskap som tar tag i, möter, ser och gör någonting av de stora utmaningar vi har men också av det fantastiska läge som den svenska ekonomin och det svenska samhällslivet har i den globala utvecklingen. 58 (SD) replik: Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Jag tänkte fortsätta på temat med skatter som var inne på i sitt anförande. Om jag inte är helt felunderrättad står bakom regeringens förslag att införa en så kallad kemikalieskatt. Det kan säkert vara en jättebra idé i många avseenden. Vi använder oss ju av punktskatter för att styra ett beteende i en viss riktning. Den principen är vi rörande överens om, tror jag. Men kemikalier i största allmänhet är ju inte direkt av ondo. Såväl jag som själv, och till och med fru talmannen, består ju uteslutande av kemikalier. vill införa straffskatt på något som vi som lagstiftare har bestämt att man måste använda, exempelvis flamskyddsmedel i tv‑apparater, vilket är inne på. Då blir jag lite konfunderad och undrar följande: Hur är det rimligt att vi som lagstiftare först bestämmer att den som bygger eller säljer en tv‑apparat måste använda flamskyddsmedel och i straffbeskattar vederbörande för att denne använder flamskyddsmedel? Faller inte logiken med punktskatter lite med ett sådant system? 59 (C) replik: Först och främst är jag högst medveten om att allt vi har omkring oss består av kemikalier. Jag får lugna med att vi inte vill införa en skatt på alla kemikalier och överallt. Det här handlar om ett antal farliga ämnen som det vore bättre om vi inte använde och som vi helt enkelt vill börja fasa ut genom att på ett klokt sätt införa kemikalieskatt. Det finns i de olika fallen alternativ, och det är alternativen vi vill få fram genom innovation och nytänk. Det finns många exempel som visar hur lagstiftaren genom först ekonomiska incitament och sedan rena förbud faktiskt tvingar fram användandet av alternativen. Det viktiga är också vad man använder resurserna till. Det här är ju en del av en grön skatteväxling och av att få fram finansiering för att sänka skatten på jobb och företagande. Förslaget måste ses i ljuset av detta. Det handlar inte om att generellt sett öka skattetrycket på den svenska företagsamheten eller de svenska jobbskaparna, tvärtom. Skattetrycket på de företag som använder till och med dessa medel kommer totalt sett att minska tack vare att vi sänker arbetsgivaravgifter och många andra skatter. Vi inför inte kilometerskatter och annat. Det är så en grön skatteväxling fungerar. Slutligen vill jag säga att oavsett varifrån man tar in skatten, oavsett vilka miljöskatter man använder och oavsett vad man väljer att beskatta får det konsekvenser. Men vi är nog alla överens om att vi måste beskatta någonting. Annars får vi inte in något som kan finansiera vår välfärd. Men det är alltid någon som måste betala denna skatt, och den insikten ska man använda på följande sätt: att se till att minimera skatteintaget och se till att så stor del av ekonomin som möjligt kan stanna bland folk, företag och föreningar, där den gör bäst nytta. Det är därför vi sakta men säkert, budget för budget, ska sänka den svenska skattekvoten och det svenska skatteintaget. 60 (SD) replik: Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Det är betryggande att höra att det i alla fall inte är riktigt alla kemikalier som ska beskattas. Det misstänkte jag inte heller, men det var skönt att höra detta. Jag får det dock inte riktigt att gå ihop. Om vi i , så som förslaget lyder, ensidigt börjar straffbeskatta till exempel tv-apparater, något som ju de flesta har och därför kan förhålla sig till, blir ändå kontentan att det är billigare att importera produkten från närliggande länder som inte har motsvarande skatt. Det är ganska enkelt att handla på nätet . Om produktionen eller försäljningen bara flyttar utomlands får man i princip ingen miljönytta över huvud taget. Däremot försvinner ett antal jobb från till exempelvis , eller . Företag som , Media Markt och kommer bara att flytta från till våra grannländer. Det kan inte riktigt vara syftet med en sådan reform. 61 (C) replik: Problemet med resonemang är att detta gäller alla miljöskatter och överallt. Skulle vi tänka så skulle inte kunna införa någon miljöskatt över huvud taget, för det finns alltid något annat land som inte inför det. Då finns ju risken att allting flyttar dit. Hade vi haft detta resonemang skulle vi inte ha kunnat beskatta koldioxid över huvud taget, eftersom man i inte beskattar koldioxid alls. Då kommer ju all aktivitet i som släpper ut koldioxid att flytta dit. Det blir resultatet om man drar resonemanget hela vägen. var detta en avvägning man gjorde. Man trodde att det ändå skulle innebära positiv miljönytta att införa ett antal miljöskatter, trots att andra länder inte hade genomfört dem. Det är en viktig avvägning som måste göras, ett viktigt perspektiv. Det finns absolut exempel på skatter som faller i den andra kategorin och inte är värda att införa. Att införa en världsunik skatt på handelsgödsel tror jag vore oklokt, för det skulle innebära att redan pressade svenska bönder skulle få det ännu värre. Det finns sådana alternativ. Men kemikalieskatten är bra. 62 (MP) replik: Med i regering har vi nu sett en mycket kraftig ökning av anslagen till klimat och miljö. Under den här mandatperioden ligger det på 25 miljarder. har försökt utmåla det som att allt skulle ligga efter mandatperioden, men det är alltså inte sant. Anslaget för utgiftsområdet Allmän miljö- och naturvård ökar jämfört med när satt i regeringen. Vi har sett stora satsningar på skydd och åtgärder för värdefull natur, och vi lägger mer pengar på de populära programmen Klimatklivet och stadsmiljöavtalen för att möta de många ansökningar som kommit in från alla delar av landet och för att ställa om till ett hållbart samhälle. låter det som att också prioriterar dessa frågor, men bakom den grönmålade fasaden känns det som att det finns ett ganska ruttet virke. I debattartikel om budgeten saknades till exempel helt skrivningar om miljö och klimat. föreslog att minska statens utgifter för allmän miljö- och naturvård med 1,9 miljarder, eller rättare sagt . Det är alltså efter att gjort egna satsningar på samma område. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Det är också lätt att tro att utgiftsområdet Areella näringar, landsbygd och livsmedel är ett område där vill satsa. Det finns ju stora möjligheter nu när man inte längre behöver kompromissa med de andra borgerliga partierna utan kan presentera egna förslag. Men nej, inte heller där vill satsa. I stället vill de skära 100 miljoner från insatserna för skogsbruket, och anslaget för hela utgiftsområdet bantas jämfört med regeringens förslag. vill däremot återinföra en sänkt arbetsgivaravgift för unga i ett läge där ungdomsarbetslösheten är den lägsta . prioriterar dessutom en rad andra skattesänkningar. Är det verkligen så har tänkt sig att klara klimat- och miljöutmaningarna? 63 (C) replik: Jag refererade, , till den presskonferens som ett antal regeringsföreträdare hade och då man slog sig för bröstet och sa att man gjorde en historiskt stor satsning. De satsningar som regeringen själv valde att marknadsföra ligger till inom nästa mandatperiod, då åtminstone jag hoppas att dagens regering inte kommer att sitta kvar. kan ta snart sagt vilket utgiftsområde som helst – på nästan alla utgiftsområden i statens budget satsar mer än vad gör, vilket helt enkelt beror på att inte har några spärrar när det gäller att höja skatten på jobb, företagande och allt annat i syfte att kortsiktigt få lite mer pengar att satsa på statliga bidrag och anslag. Där finns det en mycket stor skillnad mellan och . Det första som är viktigt för oss är att inte höja skatten i onödan för vanligt folk och vanliga företagare som bara försöker jobba, investera och utveckla sina verksamheter. Då får man också lite mindre pengar att göra av med. Det andra som är viktigt för oss är att se till att det man gör verkligen ger resultat. som har ökat satsningarna på allt och ingenting har sjunkande kurva när det gäller utsläpp bytts mot en ökande. Jag skulle mycket hellre satsa mindre pengar och ha sjunkande utsläpp än att som låta de här utgiftsområdena bli mycket dyrare som resultaten uteblir. En miljöpolitik kan ju inte vara framgångsrik om den kostar mycket mer utan att den leder till några resultat. Det kan inte vara meningen. 64 (MP) replik: Jag hör att egentligen inte har några bra förklaringar till att prioriterar ned miljö- och klimatfrågorna i sina budgetar. Jag tycker helt enkelt att det verkar som att de har gjort till sin idé att kritisera regeringens satsningar utan att komma med egna förslag. Det är olyckligt i då vi behöver höga och tydliga röster för en bättre miljö- och klimatpolitik med bredare samarbeten för att nå de mål som vi gemensamt har satt upp. Jag ger en chans till att svara på frågan. Kommer den enorma satsningen på sänkta arbetsgivaravgifter för unga att ligga kvar i ert budgetförslag, eller kan vi i stället förvänta oss fler offensiva förslag för förbättringar av miljö och klimat? 65 (C) replik: Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Kommer vi att sänka skatten för dem som skapar jobb åt unga och nyanlända och för småföretagare som gör sin första anställning? Ja, absolut! Detta har vi presenterat för alla som har önskat lyssna. Det har dessutom varit förhållandevis uppskattat. Det känns som att det här replikskiftet har belyst väldigt väl vilka skillnader det finns mellan och . Vill man ha en dyr politik som leder till att utsläppsminskning byts till utsläppsökning kan man fortsätta att rösta på . Vill man återgå till en politik som kostar så lite som möjligt men ger resultat i form av utsläppsminskningar och jobbar vidare med grundläggande incitament, som grön skatteväxling och annat som fungerar, då gör man klokt i att rösta på . 66 (V) replik: Man skulle också kunna säga så här: Vill man återgå till stora statliga budgetunderskott, stora och växande ekonomiska klyftor och ineffektiva och väldigt kostsamma åtgärder kan man rösta på . Men det var inte det jag tänkte prata om här, fru talman. Inom detaljhandel, vård och omsorg samt hotell och restaurang är det vanligare med deltidsanställningar än med heltidsanställningar. Det är sektorer där oftast kvinnor jobbar. I topp ligger detaljhandeln, där har deltidsanställning. Det här är också sektorer där väldigt många tvingas jobba i visstidsanställningar. I , som själv kommer från, har var tredje arbetare en deltidsanställning. I är det fler än så. Den vanligaste orsaken till att man jobbar deltid är att det helt enkelt inte finns heltidstjänster. Det här påverkar också lönerna. Det vet även . Kvinnorna i detaljhandel och hotell och restaurang har en faktisk genomsnittlig inkomst på . Ingångslönerna i de här sektorerna är så låga som . Det är de här lönerna som och de övriga borgerliga partierna har utmålat som alldeles för höga. har gång på gång krävt lägre ingångslöner. För toppnoteringen står arbetsmarknadspolitiska talesperson, som har krävt sänkning av ingångslönerna med 20–. Det skulle betyda att vi är nere på löner på eller mindre. Ni har krävt att det införs en statlig lönepolitik om inte arbetsmarknadens parter sänker ingångslönerna inom de här branscherna. Därför vill jag fråga dig, : Hur låga löner ska det vara? Hur låga faktiska ingångslöner ska det vara i de här sektorerna innan ni är nöjda? verkar ju vara för högt. 67 (C) replik: Jag tycker att är inne på ett antal intressanta och svåra utmaningar som vi som helhet i den svenska politiken måste försöka göra någonting åt. Det finns människor som år ut och år in jobbar deltid, inte sällan kvinnor och inte sällan i precis de branscher som nämner. Där har vi ett problem, för det är i många fall blivande pensionärer som kommer att få mycket låg pension. Det är inte sällan en kvinnofälla. Det här är i grunden frågor som har bäring på väldigt många olika saker, och det är mycket svårt att hitta en riktig lösning. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Men sedan måste man sortera. Vad är alternativet för de här människorna? Vi pratar om behovet av ingångsjobb och nya vägar in på arbetsmarknaden. Det gäller att få in den där foten, så att man kan börja göra lönekarriär och så vidare. Ja, alternativet är ju att gå på försörjningsstöd på 6 000–. Även om man skulle landa på den lön som refererar till är det alltså en fördubbling av de pengar man har att röra sig med månad för månad. Mitt viktigaste besked kommer alltid att vara att föra en politik som skapar så många jobb som möjligt, så många vägar in på arbetsmarknaden och in i samhällsgemenskap som möjligt. Sedan måste vi jobba med att se om vårt eget hus. Samma problematik som finns i handeln finns i vård och omsorg, inte sällan med kommunpolitiker som huvudmän. Låt oss först och främst göra någonting där, åt det vi själva kan påverka direkt. Vi kan se till i våra kommuner, i såväl som i , att heltidstjänster erbjuds i mycket högre utsträckning i de kommunala verksamheterna. Det kan vi göra mycket snabbt. 68 (V) replik: Ja, i har heltidstjänster varit . Men det kanske var för att hade kommunalrådsposten där. Vi har föreslagit lagstadgad rätt till heltidstjänster. Det har avvisat. Vi förstärker också möjligheterna till deltidsstämpling i den här budgeten. Jag tolkar som att kommer att ställa sig bakom det i sitt budgetalternativ. talar om intressanta och svåra utmaningar. Jag skulle vilja säga att de kvinnor som tvingas jobba för sådana här löner verkligen har det svårt. Att försörja sig själv och kanske ett barn eller två barn och leva på är en konst i sig. Men jag tolkar också som att han tycker att löner på 13 100 inte är något större problem utan att man skulle kunna gå ned till nivåer som försörjningsstöden ligger på, alltså på 6 000–. Är det ditt svar, ? Jag blir verkligen orolig för vad vi har att vänta oss om kommer att få bestämma . 69 (C) replik: Jag tycker att det är lite tråkigt att så uppenbart medvetet försöker missförstå mig när det handlar om dylika mycket svåra men viktiga frågor, där det inte finns några solklara enkla lösningar. Är det lösningen på det här problemet att bara försöka lagstifta bort det? Jag tror inte det. Jag är ganska övertygad om att det skulle innebära att det totalt sett blir färre arbetstillfällen i den svenska ekonomin och att ännu fler hamnar i utanförskap. Det är inte jag beredd att medverka till. Det skulle inte fungera. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Det jag är oroad över är att vi ser nya grupper – tusentals, hundratusentals människor – som år ut och år in befinner sig i försörjningsstöd med några få tusenlappar utan möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden, börja göra lönekarriär eller få sammanhang och arbetskamrater. Det är det största problemet. Jag talade om tudelning i hela mitt anförande. Vi måste på alla sätt möta detta, men det går inte att förbjuda bort det. 70 (V): Jag tror att det är väl känt att länder som har satsat på låga löner inte alls har någon högre sysselsättningsgrad än har – snarare tvärtom. Inte heller har de fler människor som står till arbetsmarknadens förfogande – snarare tvärtom. Jag skulle också vilja ta upp att på s. 834 i propositionen om lagen om offentlig upphandling kan alla som är intresserade läsa och se att det påstod i det tidigare replikskiftet inte alls överensstämmer med sanningen. S. 834, alltså. I den här budgeten genomförs den största satsningen på vård, skola och omsorg och på välfärdssektorn sedan dagens statsbidragssystem infördes . Det är jag stolt över. Det känns också bra att veta att de reformer vi drivit igenom kommer att göra skillnad för ensamstående föräldrar, för sjuka och för deltidsarbetande – människor som under de borgerliga regeringsåren fått stå tillbaka. är det äntligen deras tur. Att anställa fler i äldreomsorgen är avgörande för att mormor ska få den omsorg hon behöver och för att personalen ska få den tid den behöver för att utföra sitt arbete. För att kvinnor ska känna sig trygga när de ska föda barn behöver förlossningsvården mer resurser. Barnen i förskola och skola behöver de godaste förutsättningar som finns för att utvecklas på allra bästa sätt. Därför skulle grupp- och klasstorlekarna behöva minskas. Det är därför det permanenta tillskottet på 10 miljarder , de så kallade välfärdsmiljarderna, som drivit igenom i budgetförhandlingarna med regeringen är så välbehövliga och efterlängtade. har inte alla anställda inom vård- och omsorgsyrken tillgång till arbetskläder – detta trots att de arbetar inom en sektor med stor smittspridning och trots att det är ett helt rimligt krav. Men kommer det att ses över vad det är som orsakar att kvinnor inte har tillgång till arbetskläder i den utsträckning som faktiskt behövs. Den översynen är viktig och central. Detta är också en viktig feministisk fråga, och det är därför har lyft fram den i förhandlingarna med regeringen. Ekonomisk jämlikhet är central för ett lands ekonomiska utveckling men också för samhällsutvecklingen i stort. Barns hälsa påverkas negativt av stora ekonomiska klyftor, deras skolresultat likaså. Människors trygghet undergrävs. Även kreativitet och jämställdhet i samhället påverkas i negativ riktning. Jämlikhetsreformer är feministiska reformer eftersom kvinnor är i majoritet bland låginkomsttagare och män är i majoritet bland höginkomsttagare. Att vara född till kvinna har ett ekonomiskt pris på ca 3 ½ miljon kronor under en livstid. Det vill vi rätta till, för det är helt orimligt. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande vill se en ekonomisk politik som är bra för alla, inte enbart för de rikaste. Välfärd och ekonomisk jämlikhet är huvudingångarna i budgetförhandlingarna med regeringen. Det syns också tydligt i genomslaget. Avgiftsfria mediciner för barn, avgiftsfri mammografi, glasögonbidrag, avgiftsfria sjukvårdsbesök i öppenvården för 85-plussare, höjt bostadstillägg för pensionärer och pengar till kvinnojourer är reformer vi tidigare fått igenom. I denna budget tas nya steg. Inom detaljhandel, hotell och restaurang samt vård och omsorg är det vanligare med deltidsanställning än heltid. Därför förbättras nu möjligheterna till deltidsstämpling. av de ensamstående föräldrarna lever i ekonomisk utsatthet. Av dem är en stor majoritet kvinnor. höjdes underhållsstödet med . Under borgarnas regeringstid anslogs inte en enda krona. I deras värld är ekonomisk utsatthet självvald. höjdes däremot underhållsstödet med på initiativ av , och höjs det med ytterligare för dem med barn som är . Även inkomstgränsen för bostadsbidraget höjs. Det har legat still , vilket är en skam i sig. Flerbarnstillägget höjs med för det tredje barnet. Så kan barnen få de där gympaskorna de så väl behöver och kanske till och med en ny vinterjacka när den gamla är både för liten och urtvättad. Så kan mamma kanske göra det där tandläkarbesöket som aldrig någonsin har blivit av. Så förbättras de ekonomiska villkoren för väldigt många. Att vara långtidssjuk är ett helvete i sig. Att dessutom leva i ekonomisk utsatthet är inte värdigt ett välfärdssamhälle. höjs garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen med . låg den still . Även bostadstillägget höjs. får 200 000 personer bättre ekonomiska villkor. Vi är väl medvetna om att mer behöver göras för den här gruppen, men tas ändå steg framåt. Körkort har blivit en klassfråga. kräver en stor mängd jobb körkort. Genom att möjliggöra lån via CSN till körkort förbättrar vi möjligheterna för många att få ett jobb och därmed bidra till samhällsbygget och försörja sig själva. Bredbandsutbyggnaden tillförs 850 miljoner så att klyftan mellan stad och land minskar och möjligheterna att arbeta och driva företag på landsbygden stärks. Jag tror att det var TT som beskrev budgeten som en budget med . Det gjorde mig glad. Och vi vet att så hade det inte sett ut utan vid förhandlingsbordet. Vi har fått igenom reformer som lyfter låginkomsttagare och låter höginkomsttagare bidra lite mer . Men för att ta ett helhetsgrepp om den ekonomiska jämlikheten behöver man använda skattepolitiken. införs del ett av en bankskatt. Skiktgränserna för den statliga inkomstskatten räknas upp i lägre takt, vilket innebär att fler kommer att omfattas av den. Det är nödvändigt om man vill finansiera välfärden och öka den ekonomiska jämlikheten. Ingen kommer att få höjd skatt utan att också få höjd lön. Trots det går skattekverulanterna på högerkanten i taket, för tänk om någon som får löneförhöjning till skulle behöva betala mer i skatt än vad den gör som tjänar 38 000 . Oj oj oj, vilket elände det skulle innebära! Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Det blir också allt tydligare att högern inte avser att finansiera de behov som finns i välfärden. Enligt behövs det faktiskt 140 miljarder till 2040 för att finansiera dessa behov, det vill säga lika mycket som borgarna sänkte skatten med.