prot · H30970 · 2016-02-25 00:00:00 — I samma motion finns yrkanden som berör smittsamma sjukdomar, sprutbytessystem, tobaksbruk, cannabis, spelberoende och även införandet av ett tolfte folkhälsomål när det gäller äldre. Det är alltså i detta sammanhang detta yrkande är lagt. Vidare kan man konstatera att buller per definition är negativt ur hälsosynpunkt, annars heter det någonting annat än buller. har konstaterat att buller är det allvarligaste miljöproblemet näst luftföroreningar. De hälsoeffekter som människor kan råka ut för är främst hjärt- och kärlsjukdomar och stroke. Det kan vara intressant att i det sammanhanget titta på lite statistik kopplat till buller, om vi nu tar vägtrafik som exempel. Man kan läsa på att minst 300 för tidiga dödsfall inträffar på grund av buller från vägtrafiken. Det kan jämföras med dem som direkt dödas i trafiken. Där har vi en nollvision och tydliga mål. handlade det om 260 personer, och det är naturligtvis 260 för många. Men man kan ändå sätta dessa siffror i relation till varandra. Man kan även konstatera att det för lokalt genererade avgaser och dubbdäcksanvändning handlar om 1 300 respektive 200 för tidiga dödsfall i . Det är ansenliga siffror. har ett särskilt ansvar för att samordna olika myndigheters arbete avseende omgivningsbuller, och det ansvaret är naturligtvis väldigt viktigt. Det handlar om väldigt många myndigheter som har buller i sin instruktion. Det är en lista med, tror jag, 13 statliga myndigheter och dessutom SKL som ingår i den samordning som jobbar med. Det handlar om att man ska få en enhetligare tillämpning och vägledning för att öka förståelsen för varandras uppdrag och vad varje myndighet har för funktion i arbetet när det gäller buller. Det har varit ett problem, speciellt vid bostadsbyggande, att det har spretat väldigt mycket och att , och har haft olika uppfattningar om vad buller är. Den saken har de facto börjat bli bättre efter de beslut som togs . När det gäller buller handlar det också mycket om hur man utformar samhällsplaneringen. Det handlar om planer, byggnaders läge och utformning, trafikplanering, vägbeläggningar och så vidare, och man måste jobba med alla dessa faktorer. Forskningen visar också att det inte är så enkelt som att bara tala om decibeltal. Väldigt ofta när det gäller riktlinjer, rekommendationer och regler talar man om rena decibeltal, men människan uppfattar ljud på väldigt olika sätt. I vissa sammanhang kan ett väldigt lågt decibeltal från till exempel trafikbuller vara väldigt störande. Även om det är en måttlig decibelnivå kan man till exempel drabbas av sömnrubbningar, högt blodtryck, hjärt- och kärlsjukdomar och så vidare. Slutsatsen av det som vi liberaler lyfter fram i vår motion och som vi reserverar oss för är att i det här samordningsansvaret som har anser vi att vi måste lägga tryck på att man verkligen går ut och informerar om den kunskap som finns och även tar fram den forskning som finns kring bullers påverkan på människors hälsa och att detta i sin tur naturligtvis inverkar på hur vi planerar och utformar våra bostäder, lokaler och en infrastruktur som begränsar exponeringen. I grunden kan man alltså inte ha ett resonemang om att man får tåla lite buller, för det resonemanget stämmer inte med forskningen. Buller är som sagt per definition en hälsorisk, annars är det ett ljud i största allmänhet och inte buller. Jag yrkar bifall till reservation 4. 176 (KD): Vindkraften är en inhemsk, ren och förnybar energikälla. har en lång tradition av att förorda vindkraften som ett av de bästa förnybara energislagen. Vindkraften är den förnybara energikälla som ökar mest i världen . I producerade vindkraften . Det är av vår energianvändning. fanns det totalt 3 048 vindkraftverk med en installerad effekt på . Det är ett problem att beslutsgången för att bygga vindkraft tar så . Tillståndsprocessen för vindkraftsbolagen behöver kortas för att bolagen ska ha en chans till lönsamhet. är genomsnittstiden för tillståndsprövningen , och vid överklagande kan det ta . Fördröjningarna uppstår ofta när kommunerna ska yttra sig om tillståndet, vilket oftast är i slutfasen av prövningsprocessen. Om kommunerna hade möjlighet att inkomma med sina synpunkter tidigare i processen skulle det finnas större möjligheter för vindkraftsbolagen att tillgodose de önskemål som inkommer men även möjligheter att spara resurser som kan läggas på andra projekt. Utskottsmajoriteten föreslår att vi ska invänta att och ska redovisa ett regeringsuppdrag . Detta är en orimlig fördröjning. Problemet är aktuellt , och föreslår att ska tillkännage för regeringen som sin mening att kommunerna behöver komma in tidigare i beslutsprocessen. Därmed yrkar jag bifall till reservation 6 om vindkraft. I propositionen om en utvidgad miljöbrottsbestämmelse föreslås en ändring i straffbestämmelse om miljöbrott. Jag välkomnar självklart det förslaget. Det är viktigt att vi kan täppa till kryphål i miljölagstiftningen. Miljöbrott innebär inte bara att de ansvariga tillskansar sig ekonomisk fördel på ett otillbörligt sätt utan att det dessutom sker på bekostnad av framtida generationer. Detta gör miljöbrotten särskilt allvarliga. Det är viktigt att myndigheterna står starkt rustade för att möta dessa brott. När BT i avslöjades hittades först 200 mer eller mindre sönderrostade gifttunnor med fenoxisyror nedgrävda i marken. påträffades ytterligare 160 tunnor. I den rättsprocess som följde var det med dåvarande miljölagstiftning svårt att få de ansvariga dömda. Dels var det svårt att bevisa att fenoxisyrorna i ån som låg intill kom just från de nedgrävda gifttunnorna, dels kunde inte heller åklagaren visa att det som skett var ett allmänfarligt brott, det vill säga att tunnorna orsakat några omfattande utsläpp, att någon direkt hade skadats eller att – hör och häpna – företagsledningen hade uppsåt att skada. Så var diskussionen och rättsprocessen då. har det gått BT avslöjades, och vi har i en helt annan och betydligt skarpare miljölagstiftning än vad vi hade . går det inte att hävda att syftet med att gräva ned gifttunnor skulle vara för att skydda människor från innehållet i tunnorna. Det är omöjligt. tydliggörs det ytterligare i propositionen om utvidgad miljöbrottsbestämmelse att det straffbara området för miljöbrott i samband med avfallshantering utökas till att avse all hantering av avfall som kan medföra en förorening som är skadlig för människors hälsa, djur eller växter i en omfattning som inte har ringa betydelse eller som kan medföra någon annan betydande olägenhet i miljön. Bestämmelsen omfattar den som både med uppsåt eller av oaktsamhet förvarar ett ämne eller hanterar avfall. Med avfallshantering omfattas såväl insamling, förvaring som bortskaffande etcetera samt även avfallsmäklare som hanterar avfall utan att vara i direkt besittning av själva avfallet. Det är utmärkt och nödvändigt att denna förändring genomförs. Det rimliga är att alla som befattar sig med avfall tar ansvar för eventuell miljöpåverkan. Propositionen grundar sig i EU:s miljöbrottsdirektiv. För mig är det självklart att följer de EU-direktiv som rör inte minst miljöområdet. Som vi ja-sägare en gång förklarade i samband med omröstningen om det svenska medlemskapet i EU innebär EU:s gemensamma miljöpolitik ett kraftfullt instrument för att skärpa miljöpolitiken i medlemsländerna. Utan EU hade vi löpt risk att ha en kapplöpning mot botten när det gäller miljöambitioner. Jag yrkar bifall till reservation 6 och i övrigt bifall till förslaget i betänkandet. 177 (S): har en lång tradition av klok miljö- och klimatpolitik. tog initiativ till om miljö 1972, vilket blev starten på och konventionen för biologisk mångfald. räddade Kyotoprotokollet 1997. och stod bakom miljömålssystemet. tog fram vattendirektivet och kemikalieregelverket Reach när hon var miljökommissionär. Vi socialdemokrater är stolta över den miljöpolitik som vi byggt upp i . Den är framtidsinriktad och bygger på en ideologisk vilja att skapa ett hållbart samhälle. En viktig del i det arbetet är utvecklandet av en miljöbalk, det vill säga en samlad lagstiftning för miljökraven. Den svenska miljölagstiftningen är internationellt erkänd och en föregångare för andra länder. Den svenska idén handlar om att bygga en lagstiftning som sparar värdefull natur, ger oss en bättre miljö, friskare människor och skapar ett försprång med ny teknik som ligger framtiden till. finns också EU:s industriutsläppsdirektiv. Det är samma idé som vi socialdemokrater utvecklade för , nämligen att nya tillstånd för miljöfarlig verksamhet ska kräva den bästa möjliga tekniken. har viktiga revideringar av gjorts som syftar till att förenkla och göra processerna snabbare. Det är viktigt för att behålla trovärdigheten och kraftfullheten i miljölagarna och för att underlätta för företag att göra rätt. Lagstiftningen och systemet måste ses över och förenklas. Det kan också handla om att förstärka branschkunskapen hos prövnings- och remissmyndigheterna, om att snabba handläggningen och att utarbeta vägledningar för verksamhetsutövning hos myndigheten. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 8 handlar om en lagändring i just . Det handlar om en ändring i balkens straffbestämmelse om miljöbrott. Kort innebär den att man utökar lagen så att den täcker all hantering av avfall och inte som endast för förvaring eller bortförande. Syftet är förstås att vi med detta kan uppnå ett effektivare miljöskydd. I den här frågan är vi ett enat utskott, men i betänkandet behandlas också ett antal motioner, bland annat om vindkraft. Den förnybara energin har mycket stor potential att byggas ut . har bra och naturliga förutsättningar för förnybar energi med vår goda tillgång på vind, vatten, sol och skog. Den svenska vindkraftsutbyggnaden har på sina håll kritiserats i förhållande till lokala intressen. Vindkraftsanläggningar kräver bygglov, ibland också detaljplan utifrån . Större vindkraftverk miljöprövas utifrån . Frågan om lokalt inflytande vid vindkraftsetableringar innebär en svår avvägning, men det är också viktigt att tillgodose det lokala inflytandet. Den visuella upplevelsen kan vara en viktig bidragande faktor till en negativ attityd för etablering i närområdet. I Vindvals rapport framhålls att enskilda personers möjligheter att påverka vindkraftsprocessen också påverkar attityden. I de fall där markägaren och företagen har gått hand i hand är acceptansen för utbyggnaden stark. Enligt samma rapport har vindkraftsetableringens påverkan på fastighetsvärden analyserats i flera olika forskningsprojekt. Forskarna kunde då inte se några betydande skillnader i fastighetspriser mellan fastigheterna som låg långt ifrån respektive nära vindkraftsparken. Vindkraftens decentraliserade struktur har gynnat ett utspritt ägande i form av andelar i vindkraftskooperativ. Det är mycket positivt, inte minst som det kan bidra till ökad lokal förankring av vindkraften. Jag avslutar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på alla reservationer. 178 (M): Vi satt just och sa att nu får man säga det i stället för herr eller fru talman, så har man sagt det också. behandlar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande med anledning av propositionen angående en utvidgad miljöbrottsbestämmelse. Propositionen handlar som sagt om en ändring i straffbestämmelse om miljöbrott som innebär en utvidgning av det straffbara området till att gälla all hantering av avfall som kan medföra en förorening som är skadlig för människor, djur och växter i en omfattning som inte har ringa betydelse eller som kan medföra annan betydande olägenhet. Propositionen är föranledd av att Europeiska kommissionen påpekat att det behövs ett förtydligande i svensk lagstiftning att det gäller just all hantering. omfattas endast hantering vid förvaring och bortforsling av avfall. Miljö- och jordbruksutskottet har en bred samsyn i denna fråga och ställer sig bakom propositionen. behandlas ett antal motioner om olika frågor. syftar till att främja en hållbar utveckling så att vi och våra efterkommande tillförsäkras en hälsosam miljö. Om detta är vi nog alla överens, så jag tänker ta upp några andra saker som jag tycker är viktiga. Den som utövar verksamhet som inte är av försumbar betydelse enligt målen i ska vidta försiktighetsmått och tillämpa bästa möjliga teknik. Men det är viktigt att mål tillämpas på ett balanserat sätt. Det är alltså viktigt att det vid tillämpningen av hänsynsreglerna görs en skälighetsavvägning med hänsyn dels till nyttan av försiktighetsmåtten och dels till kostnaderna för att vidta åtgärder. Det finns exempel på att detta kanske inte alltid görs i tillräcklig omfattning. Ett vattenförbund anlade i samverkan med kommun och markägare och med hjälp av bland annat LOVA-pengar en uppdämningsdamm för att minska bland annat kväveutsläpp. Dammen anlades enligt alla regler och instruktioner som fanns för anläggandet. ändrades reglerna för förbipassager för fisk. erbjöd sig då att göra vissa förbättringar och ombyggnader, men ansåg att detta inte räckte och krävde i första instans att dammen skulle återställas – det vill säga fyllas igen. Vad skulle det innebära för miljön? En tillbakaflyttning av massor av kubikmeter jord för med sig skador på naturen och ökade dieselutsläpp från lastbilar. Ärendet gick ända upp till högsta instans, där vattenförbundet fick rätt. Dammet behövde inte läggas igen. Ärendet tog och kostade vattenförbund, kommun och markägare höga advokatkostnader och andra kostnader. Vad jag vill säga med detta är att tillämpningen av är viktig, och det gäller även straffbestämmelserna i 29 kap. Det är viktigt att det sker en balanserad tillämpning på rimliga villkor för vår miljö men även att det görs rimliga avvägningar mellan kostnad och nytta. Bedömning sker ju av vad som är ”ringa betydelse” och ”betydande omfattning”. I jordbruket används en del ämnen som det krävs tillstånd för att sprida i naturen och på åkrarna. Det är bra att det sker kontroll av spridningen. Men även här finns exempel på en inte alltid balanserad bedömning, och jordbrukaren kan bli bemött med argumentet att jordbruk enligt är en miljöfarlig verksamhet. Visst, det sprids en del medel via jordbruket, och verksamheten ska ske med kontroll och prövning. Detta sker genom tillstånds- och anmälningsplikt enligt 9 kap. Vilken typ av verksamhet som kan ha tillstånd eller anmälningsplikt framgår av miljöprövningsförordningen. Där står det om miljöfarlig verksamhet, och där beskrivs jordbruksverksamhet som miljöfarlig verksamhet. Jag hade gärna sett en annan formulering om detta, och jag tror att många jordbrukare håller med mig om det – men även om att de ska ha tillsyn. har inga reservationer i betänkandet. Vi stöder ändringen och utvidgningen i som föreslås i propositionen, men vi anser att det är viktigt att lagen tillämpas på ett balanserat sätt. 179 (MP): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag vill också utrycka min glädje över att vi har ett enat utskott som ställer sig bakom regeringens förslag att skärpa straffbestämmelse om miljöbrott i samband med avfallshantering. Det är bra att det blir tydligt att straffbestämmelserna i lagen gäller all hantering av avfall som kan medföra en förorening som är skadlig för människor, djur och växter. Jag vill i den frågan instämma i vad sa i sitt anförande för att sedan övergå till att prata om en form av föroreningar som alltför sällan debatteras, även om den har debatterats en del i den här debatten, nämligen ljudföroreningar. Tystnaden har blivit en bristvara i dagens samhälle. Luften fylls ofta av motorljud från bilar, tåg, flyg, skotrar, gräsklippare, motorsågar och så vidare. När vi får uppleva att bara lyssna till vinden, fågelsången, skidans gång mot snön eller skridskons skär mot isen viskar vi hänförda till varandra: Hör du vad tyst det är? Som biologiska varelser mår vi dåligt av mycket buller i vår omgivning, både när vi är vakna och när vi ska sova. Enligt kan buller ge sömnsvårigheter och hörselskador, försämra inlärningen och öka risken för hjärt- och kärlsjukdomar. Om man läser det här betänkandet skulle man kunna tro att det är ljudet från vindkraftverken som är den stora bullerkällan i dagens samhälle. Det är det förstås inte, även om bullerfrågan självklart är något som måste vägas in – och som också vägs in – när tillstånd för nya vindkraftverk ges. Men det är inte vindkraftverken som är det stora folkhälsoproblemet i dagens . Det är bullret från trafiken. Trafikbullret i världen är ett miljöproblem med omfattande hälsoeffekter i form av hjärt-kärlsjukdomar och stroke. Jag vill därför särskilt tacka Liberalerna, med flera, för att de i sin motion lyfter fram den här mycket viktiga frågan och det faktum att , , anger omgivningsbullret som det allvarligaste miljöproblemet efter luftföroreningar. I dagens finns det alltför ofta en aningslöshet kring det här. Byggbolag och kommunpolitiker protesterar vilt när de inte får bygga bostäder vid trafikerade motorleder. Det klagas på stelbenta regelverk och sägs att problemet lätt löses med ljudisolerade fasader, treglasfönster och ett bullerplank vid uteplatsen. Självklart måste vi i stället arbeta förebyggande. I en stad där cykel‑, gång- och kollektivtrafik prioriteras blir det lättare att bygga bostäder utan ljudföroreningar. Med mindre trafik och tystare fordon på våra vägar minskar vi bullermattan i våra landskap. Det här är något som vi i länge drivit. Det är viktigt att vi minskar alla föroreningar i vår livsmiljö, även dem från motorljud. Ett växande ljudproblem är det ökande snöskoteråkandet. Många människor som vill vara ute i naturen för att njuta av tystnaden, andas frisk luft och ladda inför kommande arbetsdagar får sina skid- och skridskoturer förstörda av buller och avgaser från snöskotrar. har antalet skotrar i ökat kraftigt. Skotrarna blir också större och starkare, och områden som förut inte var tillgängliga för skoteråkare kommer man nu lätt åt. Även olyckorna ökar – liksom lavinfaran, då det har blivit en sport att köra så högt som möjligt uppför höga fjäll. Det säljs snöskotrar som inte kan köras på skoterleder utan är byggda för nöjesåkning i lössnö. Snöskotrarna orsakar också allt fler skador på känslig natur då de allt högre skoterkammarna kör ned i snön och river upp den känsliga vegetationen under snön som behöver att reproducera sig. Nuvarande terrängfordonslag är . Det är mycket som har hänt . Lagen förbjuder i princip all terrängkörning på barmark men är otydlig när det gäller körning på snötäckt mark. Lagen skrevs då terrängfordon var arbetsfordon. har vi tio gånger så många snöskotrar, och många används bara för nöjesåkning. De svenska reglerna när det gäller skoterkörning är de mest tillåtande i världen. Är det bara tillräckligt med snötäcke och inte ungskog kan man köra snöskoter var som helst utom där det är förbjudet, det vill säga på de vägar och områden som kommuner och länsstyrelser utfärdat förbud för. I vårt grannland har man en omvänd lagstiftning. Nöjesåkning med snöskoter är i princip förbjuden utom på utpekade leder och områden. Att åka på skidtur i de norska fjällen är därför en helt annan naturupplevelse än i de svenska, till gagn för den norska fjällturismen. Även i måste vi hitta en balans mellan dem som tycker att det är roligt att köra snöskoter och dem som vill uppleva tystnaden i skidspåren. Detta är även en viktig fråga för markägarna och för de företag som arbetar med naturturism. LRF och är i den här frågan överens om att det måste bli bättre ordning på skoteråkandet. redovisade ett regeringsuppdrag om att ta fram förslag till en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås. I den redovisningen föreslår bland annat att regeringen ska besluta om ett etappmål om hållbar terrängkörning och att en statlig utredning tillsätts för att se över behovet av förändringar i terrängkörningslagstiftningen. förslag bereds nu på . Det är också det svar utskottet har gett med anledning av min motion om att miljöanpassa skoterlagstiftningen. Avslutningsvis, herr ålderspresident, vill jag uttrycka min förhoppning att beredningen får som slutresultat att det blir bättre regler för snöskoterkörningen. Jag anser att vi bör följa exempel och bara tillåta nöjesåkning på skoterleder och i speciellt utpekade friåkningsområden. På det viset slipper någon dra nitlotten en av vinterns underbaraste dagar. 180 (SD) replik: Vad har för lösning på problematiken med den överkoncentration av varg som är verklighet bland annat i , ? Ni älskar talerätten för små miljöorganisationer. Ni stöder rättsordningen där jaktbeslut ska kunna överklagas till domstol. Ni är positiva till att vargjaktsbeslut inte hinner verkställas på grund av en alltför segdragen domstolsprocess. Ni är positiva till att inte beviljar förlängd jakttid, och ni har systematiskt dragit er undan debatter i denna fråga, så jag och hela Landsbygdssverige är väldigt nyfikna på svaret. Det gäller inte minst oss i . Hur många vargar tycker ni att vi kan hysa, och hur ska förvaltningen av vargstammen fungera utan den licensjakt som ni kämpar mot med näbbar och klor? Små miljöorganisationers talerätt ges till tvivelaktiga organisationer som Nordulv och , som genom talerätten tillåts överklaga och stoppa jaktbeslut. Och om det inte går deras väg använder de andra metoder för att störa jakten på plats genom sabotage och hot. Hur ser på liknande civil olydnad genom organisationer som tillerkänns talerätt – är ni positiva till det också? 181 (MP) replik: Som säkert vet kommer jag från . Jag har varit aktiv politiker , och jag känner inte riktigt igen mig i bilden att jag skulle ha duckat för vargdebatter. Jag har varit med i ett otal vargdebatter. När varg ska debatteras i medier i är det mig man ringer. Ja, vi har många vargar i . För en del tamboskapsägare är det ett problem med vargar. Då tycker jag och att det är väldigt viktigt att vi har en fungerande skyddsjakt. frågar om vi tycker att det är rätt att man kan överklaga beslut som man är eller känner sig berörd av. Svaret är ja. Det är självklart för att vi ska ha en fungerande rättsordning. Vi ska följa den svenska lagen, och vi ska också följa de överenskommelser som vi har gjort i EU om de här sakerna. Det är precis detta det handlar om när miljöorganisationer har rätt att överklaga jaktbeslut. Sedan tycker jag att det är viktigt att vi har en ordning så att jaktbesluten överklagas och att vi har en rättsprocess som hinner bli färdig innan jakttiden har löpt ut om det skulle bli ett negativt beslut för dem som överklagat. 182 (SD) replik: Visst, , ni har deltagit i debatten i , men här i har det varit väldigt tyst i interpellationsdebatter och sådant. Ordföranden för Nordulv, , påstod 2013 att hon skulle försöka sabotera vargjakt genom att agera levande sköld mellan jägare och varg. Hon är miljöpartistisk politiker och dessutom nämndeman för räkning i tingsrätten. Att förvalta vargstammen genom skyddsjakt är alltså melodi. Då kommer kanske varje skyddsjaktsbeslut att överklagas av nämnda småorganisationer, och . Amerikansk forskning beskriver vad utebliven jakt kan få för konsekvenser för samhället i stort och för vargstammen. Tolkningen av ett EU-direktiv i en föränderlig miljö i samhällen som inte tillåts verkställa demokratiskt fattade beslut kommer med stor sannolikhet och utan tvekan att leda till en omfattande illegal jakt, tjuvjakt. Det varnar forskarna för. , Värnäs och Trång är tre vargrevir i . Musån och ligger i kommun. Där fanns det sex vargpar fram till . Vargar från dessa fem revir – det kan handla om 20–30 vargar – är spårlöst försvunna. Det är sådant den segdragna rättsprocessen leder till: illegal jakt. Där tar man lagen i egna händer. 183 (MP) replik: Jag uppfattade inte någon mer fråga från . Jag kan bara säga att det är skrämmande och tråkigt med tjuvjakt i revir. Det underlättar inte vargförvaltningen när man tömmer revir.