prot · H309112 · 2016-05-26 00:00:00 — Exporten av svenska livsmedel 83 (S): Svenska livsmedelsproducenter har det svårt, och regeringen har infört en rad åtgärder för att stärka den svenska livsmedelsproduktionen. Mitt i allt detta kan vi dock konstatera att svenska livsmedel säljer bra på export. Störst är fiskprodukter, som står för mer än en tredjedel. Min fråga går till näringsminister . Han släppte visserligen handelsfrågorna till den nya handelsministern , men han har kanske ändå en uppfattning om hur regeringen kan rida vidare på denna framgång och stärka svensk livsmedelsexport ytterligare. 84 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för frågan. Det finns enorma möjligheter att utveckla livsmedelssektorn i också mot export. Faktum är att den internationella dimensionen är en viktig del i den livsmedelsstrategi som jobbar med och som ska presenteras . Vill vi öka produktionen i krävs det mer export av svenska livsmedel. Vi har goda förutsättningar. Vår låga användning av antibiotika, vår miljöhänsyn och vårt djurskydd är sådant som konsumenterna i allt större utsträckning värdesätter. Det finns en potential för svensk livsmedelsexport som är lite underskattad. Låt mig koppla detta till den exportstrategi som vi har presenterat. Jag tror att livsmedelssektorn är en av vinnarna i en exportstrategi som är tydlig med att nå tillväxtmarknader och som också jobbar mer regionalt i , inte minst med att hjälpa små och medelstora företag att gå på export. Många livsmedelsproducenter är ju de facto små och medelstora aktörer. 85 (S): Jag tackar ministern för svaret. En viktig sak som kan driva ökad export och jobb i livsmedelsindustrin är innovationer. Hur kommer regeringens satsning på innovationer att komma också livsmedelsindustrin till del? 86 Närings- och innovationsminister (S): Det här är en av de frågor vi har diskuterat inom ramen för industrisamtalen. Livsmedelsindustrin har varit väldigt tydlig mot oss och sagt att man måste lyfta sig i värdekedjorna och utveckla sitt värdeskapande så att man kan sälja mer och skapa nya produkter och tjänster. De som har lyckats inom svensk livsmedelsindustri har gjort detta, och då har man också lyckats på exportmarknaden. Detta är definitivt något som kommer att ligga inom ramen för livsmedelsstrategin och även inom det samarbete vi nu diskuterar, till exempel i , där flera aktörer funderar på hur vi kan göra ytterligare satsningar på livsmedelsforskning. 87 (M): Min fråga går till statsrådet . Det vittnas om att det är kris i och att läget är extraordinärt i och med de senaste månadernas tryck. Regeringen och ansvarigt statsråd har planerat för att göra om socialtjänstlagen så att den ska fungera. Det verkar dock ha avstannat, för jag ser inga konkreta förslag. Eller anser ministern att nuvarande socialtjänstlag uppfyller dagens krav utifrån samhällets utmaningar? 88 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Arbetet har verkligen inte avstannat. Vi har vidtagit en mängd åtgärder vi har regerat. Vi tog över en social barn- och ungdomsvård som dessvärre var i ett väldigt bräckligt skick efter att alliansregeringen hade regerat . Vi fick hastigt börja med att försöka förstärka den. Bland annat har vi avsatt 1 miljard till den sociala barn- och ungdomsvården. Det stämmer att vi kommer att se över socialtjänstlagen, och vi bereder de direktiven. Det är en omfattande, fin lagstiftning, men det är en ramlagstiftning som har blivit väldigt detaljerad och behöver moderniseras. Det är ett komplext regelverk, och vi behöver bereda direktiven ytterligare . tar vi ständigt beslut för att förstärka den sociala barn- och ungdomsvården. 89 (M): Ofta får man höra att det har varit ett bräckligt skick, och Alliansen pratar du gärna om, . Däremot har det snart gått halva mandatperioden, och vi har inte sett några konkreta förslag när det gäller översynen av socialtjänstlagen. Det kan tilläggas att det finns många krav gällande utmaningar på detta område, såsom kompetensförsörjning, utbildning och så vidare. När i tiden kommer översynen? 90 Statsrådet (S): Ofta får man höra om dessa brister. Det fick man även som Alliansen satt vid makten, och ändå hände väldigt lite. Vi har vidtagit åtgärder när det gäller stöd till introduktion, som efterfrågas, och bemanning i den sociala barn- och ungdomsvården, och vi har infört en ny boendeform. Vi har fattat runt 60 beslut för att stärka sektorn i största allmänhet och i förhållande till det faktum att det har kommit många ensamkommande. Vi kommer att tillsätta en utredning om socialtjänstlagen, och jag ser fram emot att diskutera den vidare. 91 (S): Jag vill ställa min fråga till konsumentminister . Överskuldsättning är ett stort problem i samhället: 400 000 människor finns registrerade hos kronofogden. är det olyckliga omständigheter som leder till överskuldsättning. Det kan vara dödsfall i familjen, skilsmässa, arbetslöshet, sjukdom eller konkurs. Konsekvenserna är stora för den enskilde, som får sitt liv sönderslaget. Även barn drabbas hårt. Det är också en stor förlust för samhället då många blir sjuka och kan arbeta. Vi skulle vinna mycket på att göra något åt detta. Vi får nu bättre skuldsaneringsmöjligheter, men det allra viktigaste är att förebygga överskuldsättning, bland annat genom konsumentvägledning och budget- och skuldrådgivare. Vad kan vi göra för att bli bättre på att förebygga, så att färre hamnar i överskuldsättning? 92 Statsrådet (MP): Tack, , för denna viktiga fråga, som tyvärr berör väldigt många svenskar! Med det kreditsamhälle vi har kommer också negativa sidor, bland annat i form av att många hamnar i skuldsättning som de har svårt att ta sig ur och som tyvärr kan vara . Regeringen har tagit itu med denna fråga från allra vi klev in. Jag är glad över att slår hål på de myter som finns kring överskuldsättning – att det beror på slarv och att man inte har skött sin ekonomi. Precis som var inne på beror det ofta på att man har drabbats av svåra motgångar i livet. Då ska man ha möjlighet att få hjälp och stöd att komma ur problemen. Det stämmer att vi håller på och jobbar med en ny skuldsaneringslag, som gör både att det blir en lägre tröskel för att komma in och att det blir en lättare resa. Vi jobbar också förebyggande med utbildning, såväl i skolan som inom vuxenutbildningen. Det finns även rekommendationer om budget- och skuldrådgivning så att den ska fungera bättre och mer likvärdigt över hela landet. När man hamnar i ekonomiska problem ska man känna att man har samhällets stöd. Det är en viktig utgångspunkt för regeringen. 93 (S): Det är positivt att man arbetar så brett, både när det gäller att hjälpa människor som redan är överskuldsatta att ta sig ur det och att förhindra att fler hamnar där. Första steget tas i skolan, att man får veta hur man gör, och sedan finns budget- och skuldrådgivning. Det är viktigt att man har uppsökande verksamhet, för man når kanske inte alla som behöver hjälp att över huvud taget komma åt sin skuld och senare kanske få skuldsanering vid behov. Jag ser fram emot det fortsatta arbetet. Det behövs verkligen. 94 Statsrådet (MP): Många åtgärder behöver vidtas, och regeringen har tagit tag i många av dem. Vi har gett kraftig förstärkning till kronofogden för att man ska kunna bedriva en uppsökande verksamhet för evighetsgäldenärer och upplysa dem om att de har rättigheter och kan få hjälp. Vi har satsat mer pengar på din ekonomi, som är informationsspridning till vuxna, både på arbetsplatser och genom olika typer av föreningar. Vi har också en utredning, som kommer att presentera sina förslag . Den tittar på hur vi kan få en sundare kreditmarknad, där vi slipper till exempel den typ av höga räntenivåer som finns. Telias avveckling av kopparnätet 95 (KD): Jag vill ställa min fråga till näringsministern. håller just nu på att klippa koppartråden för 10 000 abonnenter runt om i landet. Man har lovat att fullfölja detta , då man ska klippa tråden för 12 500. Många kommuner är drabbade i denna fråga, exempelvis , där av alla som bor på landsbygden kommer att ha tillgång till telefon, förhoppningsvis, men inte till bredband. I är siffran . I , i mitt hemlän, kommer av alla som bor på landsbygden att ha tillgång till telefon men inte till bredband. Min fråga, herr minister, är: Kommer du att tala med och ta upp detta med dem? Vi äger faktiskt där. 96 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Vi debatterade detta för någon vecka sedan. Precis som säger är det många människor som blir oroliga när denna förändring sker och känner sig lite för oinformerade om den. Man vet inte ens vilka möjligheter som finns att skaffa alternativ, oavsett om det är mobila lösningar eller fiberutbyggnad. Där gör regeringen stora insatser och fördubblar stödet till landsbygdsprogrammet för att bygga ut fiberuppkopplingen runt om i . I de lite mer extrema fallen, där täckningen är för dålig, finns det olika satellitlösningar på marknaden. När det gäller alla de människor som känner sig oroliga är mitt besked att måste ge tydlig information så att kommuner och människor ges möjlighet att ställa om. Människor som känner oro kan söka information hos eller på branschgemensamma informationsplatser, där man kan se vilka alternativ som finns som passar en själv. 97 (KD): Tack, ministern, för ditt svar! Runt om i är man väldigt upprörd över detta. Man talar om en skandal och det stora bredbandssveket. En partikompis till dig, ett socialdemokratiskt kommunalråd i , har vädjat till om att skjuta upp avvecklingen tills fungerande alternativ finns. Jag vill återigen fråga: Kommer du att ta till dig hans vädjan och tala med om att vänta tills det finns alternativ som funkar? 98 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan, ! Vi vet att det är som fattar dessa beslut. Det gjorde man också under den borgerliga regeringstiden. Man rullade igång ett förändringsprogram där man gick från koppartråd till annan typ av mobilt telekomnät. Den förändringen fortgår, men det är viktigt att tar sitt ansvar när det gäller information. Det är också viktigt att vi från staten gör mer. Vi fördubblar nu stödet till landsbygdsprogrammet för att rulla ut fiber och snabb uppkoppling i hela landet. Det finns också andra möjligheter. 99 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed är veckans frågestund avslutad. Jag ber att få tacka de deltagande statsråden och ledamöterna. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 14 (forts. från § 12) Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor (forts. TU16) 100 PER KLARBERG (SD): Jag vill inleda med att yrka bifall till våra reservationer 5 och 8. Jag vill också instämma i en del av det som föregående talare, , pratade om angående vikten av att samordna en eventuell ERTMS-utbyggnad med våra grannländer. De tre ERTMS-installationer som har gjorts i förskräcker. saknar i stort sett godstrafik. På Haparandabanan har bara en operatör investerat i utrustning på loken. Den mest besvärande av alla är Västerdalsbanan, som på grund av ERTMS saknar persontrafik. Vi hade tågoperatörerna på besök i trafikutskottet . De var svidande i sin kritik mot ERTMS och sa så här: Det europeiska gemensamma signalsystemet är satt i fråga. Det är ett system som inte har några kundfördelar, och det ökar heller inte kapaciteten på spåren. ERTMS drivs av ett fåtal tillverkare som har övertygat infrastrukturhållare om att de kan slippa kostnader för optiska signaler. ERTMS är helt onödigt och utan nytta eftersom det inte ger någon högre kapacitet på banan. Det innebär dock mycket stora investeringar, framför allt för lokägarna. har investerat i ERTMS i 33 lok till en kostnad av per lok, det vill säga totalt . Men de kan inte använda dessa lok på ERTMS-banor, eftersom programvaran nu behöver uppgraderas. En sådan uppgradering kostar per lok, det vill säga totalt . Det är inte lönt för dem att uppgradera programvaran, för den kommer säkert att behöva uppgraderas till. När vi hade tågoperatörerna på besök i trafikutskottet hade vi även representanter från som hävdade att ERTMS kunde förbättra kapaciteten . Jag vill kommentera att det är en ren skrivbordsprodukt. Så fungerar det inte i verkligheten. räknar med att ett godståg kan köra i i en kilometer, sänka hastigheten till 80, höja hastigheten till 90, sänka den till 70, höja till 100 och så vidare. Det funkar bara på skrivbordet. En lokförare som kör ett godståg vill i största möjliga mån undvika att bromsa godståget. Får man hastighetsintervallerna 100–80–70–90, då lägger sig lokföraren . Vad ska vi med ERTMS till när övriga länder inte är med på banan? Utskottsmajoriteten skriver dock i sin text: ”Utskottet förutsätter att planerar och samordnar införandet av ERTMS så att det sker i takt med grannländer. Utskottet avser även att noga följa utvecklingen i denna fråga.” Detta är bra. ”Danska regeringen vill skära i tågsatsning. Det saknas pengar i den oljefinansierade danska Togfonden. Därför vill den danska Venstre-regeringen skära kraftigt i planerna på att modernisera järnvägsnätet. Bland annat slopas tanken på den så kallade timmemodellen som handlar om att öka hastigheten på de danska järnvägarna ” – detta kunde man läsa i danska tidningar. En inte alltför djärv gissning är att danskarna kommer att lägga ERTMS i malpåse. Upplysningsvis går det utmärkt att köra gränsöverskridande godstågstrafik. Vi har de danska EG-loken som kan köra på tyskt el‑ och signalsystem, danskt el- och signalsystem och svenskt el- och signalsystem, och de danska IC3-tågen kan trafikera såväl som och . Jag vill ge ett tips till regeringsföreträdarna här inne; jag bjuder på detta. Ni kan tipsa finansministern om att hon kan spara i planen genom att inte investera i denna meningslösa satsning eller genom att skjuta den . Jag ska nu tala om ensamarbetande lokförare. Dagens passagerartåg kan transportera ett mycket stort antal resenärer med enbart en lokförare ombord. Jag anser att i dagens upphandlade tågtrafik ska man inte kunna vinna ett anbud genom att skriva egna regler och införa lättnader i säkerhetssystemet. En tågvagn rökfylls och är helt övertänd . Från indikation på brand tar det en minut för tåget att stanna. Därefter kan man ringa säkerhetssamtal. Vid en konstaterad brand måste ytterligare tillstånd inhämtas innan passagerarna kan släppas ut. Fördröjningen som det innebär med endast en ensamarbetande lokförare ombord kan för resenärerna vara skillnaden mellan liv och död. Vi hade ett X 2000-tågsätt som havererade en varm sommardag utanför . Tågets elsystem slogs ut. Lokföraren var fullt sysselsatt med att felsöka. Det var och solsken ute. X 2000 har inga öppningsbara fönster, så det blev snart olidligt inne i tåget. Det uppstod en paniksituation bland passagerarna som bland annat slog ut fönsterrutorna i bistron för att få luft. De var även på väg att använda nödöppnarna på dörrarna för att ta sig ut ur tåget – men i fel riktning. De var på väg att ta sig ut från tåget mot det spår som fortfarande var öppet för trafik. En katastrof undveks tack vare att det fanns tågvärdar ombord på tåget. Lokföraren hade ingen koll på vad som hände inne i tåget, för han var fullt sysselsatt med sin felsökning. sa trafikutskottet följande med anledning av min motion Vissa säkerhetsfrågor avseende intrångsskydd till lokförarnas hytt så att man inte kan ta sig in i lokförarens hytt under färd: ”Enligt utskottets mening skulle det därför kunna finnas skäl för en översyn av de gällande kraven på området liksom behovet av nya eller ändrade krav. Utskottet förutsätter att regeringen aktivt driver frågan om ökad säkerhet på järnväg och att adekvata åtgärder vidtas i detta syfte.” Sedan utskottets ställningstagande har det dock inte hänt någonting som har förstärkt intrångsskyddet till lokförarens hytt under färd. Jag frågar mig: Måste det ske en katastrof innan någonting görs? Efter terrorattentaten blev det nya direktiv från trafikflygets samtliga myndigheter och organ avseende flygpassagerares möjligheter att kunna ta sig in i cockpit och kapa flygplanet. Bland annat har alla flygbolag installerat nya säkerhetsdörrar med kodlås, och även om någon kommer över koden går det inte att forcera dörren utan ett avgörande handgrepp från piloten. Det är mycket enkelt att ta sig in till lokförarens hytt under färd och förorsaka en katastrof som med svenska mått mätt får allt annat att blekna. Det borde vara en självklarhet för en lokförare att kunna låsa om sig och behålla nyckeln på sin sida, liksom att dörren till lokförarens hytt inte ska kunna gå att forcera lika lätt som . Jag ställde en fråga till infrastrukturministern om varför hon inte hade följt utskottets beslut. Hon besvarade frågan så här: ”När det gäller frågan om arbete med att säkerställa att obehöriga inte ska kunna ta sig in till lokföraren under färd, så är detta främst en uppgift för järnvägsföretagen själva.” Känner ni igen det resonemanget? Före var det upp till flygbolagen själva att säkerställa att ingen passagerare skulle kunna ta sig in till piloten. Vad gäller gränsöverskridande järnvägstrafik ser jag med oro på att utvecklingen nu går mot en framtida envägsstrategi där våra järnvägsvagnar enbart kommer att gå genom och inte via till . I har järnvägsvagnsvolymerna minskat från omkring 200 000 vagnar till 20 000 vagnar . hamn är nu på väg att helt upphöra med järnvägstrafiken. Det var en stor tågolycka, eller urspårning, i som innebar att inga kontinentala vagnar kunde gå genom mellan och , utan de fick ta vägen genom som var det enda alternativet. var det en total avspärrning i den 5–och den 14–. kunde inga konventionella vagnar gå via , utan blev räddningen. Får vi inte till en nationell järnvägsstrategi avseende hamn är väldigt sårbart vad gäller järnvägstrafik. I detta anförande instämde (SD). 101 (C): Att vi har väl fungerande transporter med hög kapacitet och att vi kan lita på dem är förutsättningar för att vårt moderna samhälle över huvud taget ska fungera. Det har vi sett många exempel på i närtid när motsatsen, det vill säga icke-tillförlitlighet, har skapat kaos. Både vi människor, som är passagerare, och företag måste kunna känna trygghet med att använda transportinfrastrukturen oavsett om det är väg, järnväg, luftfart eller sjöfart och när man erbjuds kollektiva trafikmedel. Detta gäller självklart i hög grad även transportslaget järnväg som denna debatt handlar om och som även jag tänkte uppehålla mig rätt mycket vid. Jag själv och det parti jag företräder i riksdag, , anser att det är konkurrensen på järnvägen som ytterst har sett till att vi konsumenter har fått fler avgångar, bättre effektivitet, lägre priser och ett sammantaget mycket mer resurseffektivt nyttjande av samhällsinfrastrukturen järnväg. Det är en allianshållning, herr talman. Som centerpartist menar jag även att konkurrensen mellan flera operatörer och utförare på svensk järnväg bidrar till effektivisering och ett utbud som är anpassat utifrån efterfrågan. I sammanhanget vill jag påminna om att modern forskning från i har visat att järnvägsmarknaden i vårt land har påverkats positivt av en större öppenhet, en ökad liberalisering och en avreglering som har pågått ända . Konkurrensen mellan flera tågoperatörer har i sig bidragit till tillväxt i trafik, effektiviseringar och innovationer när det gäller hur man kan möta efterfrågan på gods och persontransporter. Men för att denna goda konkurrens och positiva utveckling ska bestå, det vill säga ökat utbud, ökad effektivitet och ett effektivare utnyttjande av den transportinfrastruktur vi lägger 25–på , är det viktigt att det råder en situation med lika villkor mellan samtliga tågoperatörer och att alla tågoperatörer på den svenska järnvägsmarknaden ges samma förutsättningar. Jag trodde i att ovanstående punkter om öppenhet och liberalisering av den svenska järnvägsmarknaden och så vidare var en politisk uppfattning som omfattade nästan hela trafikutskott. Men kom så regeringsunderlaget med en ny tågpolitik. Den innebär att det statligt ägda SJ ska erbjudas ett oinskränkt monopol – ett och ett halvt decennium – på delar av nyproducerade svenska järnvägslinjer. Avsändare av denna nyhetsbomb var ingen mindre än trafikutskottets ordförande . Jag tror, herr talman, att detta besked måste ha sänt chockvågor ut i den svenska tågmarknaden och till EU med flera, där vi fram tills nu har uppfattats som en pådrivande kraft för öppenhet, avmonopolisering och mer gränsöverskridande trafik. Det hela hade kunnat avfärdas som en olyckshändelse eller ett uttryck för personligt tyckande om det nu inte var så att , det parti som företräder i riksdag, ingår som ett underlag i regering även efter regeringsombildningen i går. Man är alltså ett regeringsparti. Just nu bereder regeringen en väldigt tung och viktig infrastrukturproposition om framtidens trafikpolitik. Det är ett dokument som jag tror att hela ser fram emot att börja arbeta med mycket snart. Mot bakgrund av detta måste jag passa på att ställa en fråga till företrädarna för regeringspartierna i debatten här . Det är socialdemokraten och miljöpartisten . Kan ni bekräfta huruvida den nya tågpolitik som vi tog del av – den med ambitionen att ge helstatliga SJ monopol på tågtrafik – är en tidig vink om en total omsvängning i landets trafikpolitik? Och kommer den i så fall att kunna återfinnas i infrastrukturproposition ? Om så är fallet ändras faktiskt förutsättningarna mycket dramatiskt för det betänkande om järnvägstrafik och kollektivtrafik som vi här och diskuterar. Vi är många som med spänning ser fram emot ett besked i frågan. Var det ett regeringsutspel? Kommer vi att återfinna motsvarande hållning i den kommande infrastrukturpropositionen? Det är självklart viktigt att järnvägar underhålls och sköts för att kunna skapa ett robust, tryggt och säkert järnvägssystem. Alliansregeringen ärvde en järnväg i stort behov av ökat underhåll 2006 och gjorde därför historiskt stora satsningar på underhållet. Vi kan konstatera att det krävs mer än stora satsningar på underhåll. Medlen, pengarna, som avsätts till underhållet måste också användas på ett klokt och effektivt sätt. Jag vill i sammanhanget framhålla att den nuvarande ordning som råder på den svenska marknaden för underhåll av järnvägen med konkurrensutsättning är den rätta vägen framåt. Jag och Alliansen anser att det vore direkt skadligt om allt järnvägsunderhåll återförstatligades. Jag vill framhålla att större organisatoriska förändringar av utförandet av drift och underhåll av den statliga järnvägsinfrastrukturen skulle innebära en mycket negativ inverkan på effektivitet och tillgänglighet, och det pågående förbättringsarbetet skulle riskera att tappa fart. I syfte att få kunskap om det svenska järnvägssystemet bad både den förra och den nuvarande regeringen en utredare att sätta sig in i läget. Som resultat fick vi ett mycket gediget utredningsmaterial av professor med flera. En heter på anläggningen, och en annan heter En annan tågordning. Det är ett gediget, tungt och väl genomarbetat material. Mot bakgrund av att det är ett tag sedan utredningsmaterialet lämnades vill jag fråga företrädare för de två regeringspartierna som kommer strax efter mig i debatten: När kommer regeringen att göra något av det mycket omfattande och grundliga utredningsmaterial som utredning har lämnat ifrån sig? Avslutningsvis vill jag säga något om ERTMS, alltså det signalsystem som avses installeras i vårt land. Tanken är att det ska kunna leda fram till ett gemensamt europeiskt signalsystem i syfte att underlätta för gränsöverskridande järnvägstrafik. Det är i grunden någonting mycket positivt, och syftet är lovvärt. Men vid ett besök i utskottet framförde branschföreningen med flera att synen från operatörerna, alltså dem som trafikerar det svenska järnvägssystemet, är oroande. Deras bedömning präglas av de problem som har varit i form av kostnadsökningar, förseningar och återkommande driftproblem. Vi oroas av den skarpa kritik som finns från branschen, och vi har också sett olika nationella – inte europeiska – lösningar växa fram.