prot · H40942 · 2016-12-08 00:00:00 — Den ryska regimen bedriver ett påverkansarbete i hela västvärlden, inte minst genom cyberattacker, spionage och desinformationskampanjer. I samband med valet i hackades till exempel Demokraternas mejlservrar i syfte att skada och stärka . har även beviljat betydande lån till franska Nationella frontens valkampanjer. I har en tjänsteman på ägnat sig åt desinformation under falskt namn – det finns misstankar om kopplingar till . I har en man med kopplingar till gripits. Han anklagas för att ha planerat en kupp för att avsätta den sittande regeringen och installera en ny som är mer skeptisk till väst. långsiktiga ambition är att försvaga väst genom splittring. är den säkerhetspolitiska situationen i omvärlden än mer oklar. gick till val på en motsägelsefull, otydlig och populistisk utrikespolitik. Ena dagen är han en isolationist som hotar med att inte stödja sina Natoallierade. hotar han med att anfalla . Hans dokumenterat systematiska ljugande genom hela valrörelsen gör att vi ärligt talat inte kan ta honom på orden. Hans utrikespolitiska linje blir därmed oklar. Det är svårt att veta någonting om den innan han har tillträtt som president . Det är utifrån detta jag med viss förvåning noterar att valet av Trump i en del borgerliga kretsar har använts som ett argument för ett Natomedlemskap. Jag tror att de personer som vill binda fast i gemensamma försvarsgarantier med gör klokt i att avvakta Trumpadministrationens tillträdande innan de avfärdar eventuella nya risker som ett Natomedlemskap skulle kunna innebära för vår del. Låt oss i stället utveckla de försvarspolitiska samarbeten som vi har med men också med till exempel , och framför allt ! Att en process med inletts för att ytterligare bredda vilka vi samarbetar med är positivt. ska vara fortsatt alliansfritt. Mot bakgrund av den ökade osäkerheten enades regeringen och tre av de borgerliga partierna om en inriktningsproposition i syfte att stärka den operativa förmågan i stridsförbanden. Det är den inriktningen som vår budget syftar till att genomföra. Det är inte ovanligt att jag som miljöpartist får frågan: Vill inte ni rusta ned? Eller jag kan rent av få frågan: Vill inte ni avskaffa försvaret? har, precis som bland annat FN, en långsiktig vision om global nedrustning. Det är en vision som jag hoppas att många delar. Men dagens politiska beslut måste ta sin utgångspunkt i hur världen faktiskt ser ut snarare än i hur vi önskar att den ser ut. Vi har gjort en sådan säkerhetspolitisk analys tillsammans med övriga partier i Försvarsberedningen. Vi är eniga om att det försämrade omvärldsläget gör att försvaret behöver stärkas. I inriktningspropositionen enades fem partier om att skjuta till drygt 10 miljarder till försvaret . Det är ett viktigt trendbrott. Särskilda prioriteringar som pekas ut i inriktningspropositionen är satsningar på basplattan för att höja förbandens stridsduglighet, ubåtsjaktsförmågan och en utplacerad stridsgrupp på . Utplaceringen valde ÖB att tidigarelägga utifrån det försämrade säkerhetspolitiska läget, vilket jag ser som ett positivt exempel på att Försvarsmakten har en förmåga att agera proaktivt om man upplever att det behövs. Försvar och samhällets krisberedskap som arbetet med att öka den operativa förmågan i stridsförbanden här hemma pågår deltar svenska soldater i internationella insatser i en rad länder runt om i världen. Insatserna i , och bidrar tillsammans med svenskt bistånd till att öka säkerheten i instabila regioner. Därför blir det logiskt att utökar sitt bidrag av militära rådgivare i efter en sådan förfrågan från koalitionen. De steg som togs med inriktningspropositionen för att stärka försvarets operativa förmåga och som verkställs i budgeten är viktiga. finns det ännu mer att ta tag i, inte minst vad gäller den bredare hotbilden. Hybridhot som omfattar cyberkrigföring, desinformationskampanjer och andra typer av påverkansoperationer har blivit mer vanligt förekommande. Jag tror att det är områden där vårt försvar framöver kommer att behöva stärkas ännu mer. ska en ny försvarsberedning tillsättas. Jag ser fram emot att i det forumet få diskutera de här frågorna med flera av mina kollegor i kammaren. Med det yrkar jag bifall till reservation 5 och står i övrigt bakom förslaget i betänkandet. 178 (C): Ärade ledamöter och åhörare! Detta är ett av de viktigare tillfällena under det här året och den avslutande månaden att gå igenom vad som krävs för att ha en bra beredskap och en god försvarsförmåga och också förutsättningarna verksamheter. I många olika inlägg har man lyft fram var vi står . Det grundläggande och viktiga nu är att titta framåt och att lära av det som har varit. Men det handlar också om att ha en så realistisk bild som möjligt utifrån vad som faktiskt händer och vad det är som vi måste ta på allvar. Det har svängt snabbt. Det fortsätter att bli än mer osäkert. Världen ser oroligare ut nu än vad den gjorde när Försvarsberedningen lämnade över den rapport som låg till grund för försvarspolitiska överväganden och det inriktningsbeslut som fattades . I en oroligare värld krävs ledarskap, samling och handlingskraft med fokus på att nå långsiktighet men också tillräckligt bra innehåll i de beslut som måste fattas. Den senaste tidens relativt snabba förändring av säkerhetsläget i vår omvärld betyder att många geopolitiska sanningar kan behöva omprövas. Vi kan inte längre ta tidigare antaganden för givna. Vi har följt effekterna av och diskussionerna efter brexit och presidentvalet i . Senaste nyårsaftonen antog sin senaste säkerhetsstrategi. Det pågår förödande krig och konflikter i , i och på fler platser. Det påverkar oss och absoluta närområde. De konsekvenser den ryska regimens tankar och ageranden nu och framöver får för vårt land måste vi ta på allvar. Vårt samhälle är riktigt sårbart. Vi står inför både gamla och nya hybridhot. Vi möter cyberattacker. Vi ser och konstaterar militära kränkningar, övningsverksamhet, upprustning och säkerhetspolitiska signaler som än mer visar på oron. Försvar och samhällets krisberedskap Vi har mycket att återta med totalförsvarsplanering och andra insatser för att stärka hela den samlade uthålligheten i . Jag tror att det är angeläget att verkligen utvärdera om det är en tillräckligt offensiv ambition att börja totalförsvarsplaneringen i slutet på den här inriktningsperioden. Jag tror att det är någonting som måste påskyndas, för det berör hela . Det berör alla kommuner och alla myndigheter, och vi vet att myndigheternas beredskap ser olika ut. Man måste också ha en förståelse för vad det handlar om. Ordet ”hybridhot” måste förstås mycket bredare och djupare i vårt land. Det är oerhört grundläggande. Vi står fast vid och är glada över att vi nådde fram till den överenskommelse som landade på ytterligare 10,2 miljarder till det svenska försvaret. Vi deltar aktivt i att följa upp försvarsbeslutet, och vi vårdar överenskommelsen. ser vi också att nuläget är annorlunda än det var då. Vi i anser också att det är viktigt att regeringen kan ta de beslut och ge de uppdrag som krävs till både Försvarsmakten och övriga myndigheter som berörs för att de ska kunna analysera vad som krävs för att möta de nya hoten och det nya läget på det kortsiktiga planet och också återkomma till vad det handlar om för ytterligare resurser som behövs för att stärka försvarsförmågan. Det är det ena perspektivet. Det andra handlar om kommande försvarsbeslut. På medellång sikt behöver vi göra ett så grundligt jobb som möjligt. Det är därför väldigt viktigt att de utredningar som har presenterats och de som kommer att presenteras i närtid och både tas om hand och analyseras grundligt och att vi ser ett helhetsperspektiv. För att kunna göra jobbet så bra som möjligt inför nästa beslut anser vi att en försvarsberedning behöver inkallas . Eftersom vi har den lägsta andelen av bnp till försvarsresurser bland länder just nu – , medan snittet för de övriga ligger på – har vi för del landat i att en skälig nivå för våra försvarsutgifter är minst det nordiska snittet. Det motsvarar ytterligare 11 miljarder i nuvarande procentuella andel. Det blir för en femårsperiod ytterligare 55 miljarder för att komma upp till det nordiska snittet. Då vet vi att , och har aviserat förändringar i förhållande till tidigare beslut. Det är vår målsättning: att vi ska kunna ha en dialog i kommande försvarsberedning som börjar tidigare än tänkt för att kunna landa i en gemensam ambition om minst det nordiska snittet som andel av bnp för försvarsutgifterna. Kan vi nå det kommer vi också att skapa ett mycket större utrymme för Försvarsmakten att kunna genomföra de åtgärder som krävs inför 2020-talet. 179 (V): anser att ska arbeta med både civila och, när så krävs, militära insatser. Vi anser dock att det är väldigt viktigt att civila och militära insatser alltid hålls noga separerade när det gäller personal, materiel och ekonomi. Det är viktigt att biståndsmedel inte används till militära insatser och att verksamheterna inte blandas samman, eftersom det skapar oklarheter och tvivel kring de civila insatsernas opartiskhet och integritet. Försvar och samhällets krisberedskap Frågor om militära insatser behandlas av det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Just nu diskuterar vi fortsatta insatser i och . har därför förutsättningar att vid behandling av enskilda fredsfrämjande insatser beakta dessa förutsättningar för att insatsen ska kunna genomföras på ett sätt som inte bidrar till en sammanblandning med biståndsinsatser. Det är väldigt viktigt av många skäl att de hålls separerade, inte minst på grund av att risken för våld mot biståndsarbetare och andra som arbetar med utpräglade hjälpinsatser ökar när civil personal förknippas med militär. Jag står självklart bakom den här skrivningen men nöjer mig här i kammaren med att yrka bifall till vår reservation 9 samt reservation 5, som är gemensam för S, V och MP. Reservation 9 handlar om att bättre samordna militära och civila resurser på hemmaplan. Det kan tyckas motsägelsefullt, men det är det inte alls om man tänker efter. Detta blev alldeles uppenbart när det gäller brandbekämpningshelikoptrar vid den stora skogsbranden i , och det blev än mer tydligt sommaren efter. Eftersom Försvarsmakten inte har något uppdrag att dimensionera för det civila samhällets behov, som det heter, tolkades det som att man inte ens när det gällde helikopterförarnas semesterplanering behövde ta någon hänsyn till eventuell brandbekämpning. Lyckligtvis var regnig. Vår uppfattning är att är ett alldeles för litet land för att inte samordna och koordinera sina resurser. ska Försvarsmaktens stöd till det civila samhället och andra myndigheter vid behov enbart ske ”inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser”. Att samordna Försvarsmaktens kapacitet och dimensionera för vissa typer av civila behov menar vi med relativt små medel skulle kunna spela en stor roll för civil krishantering. Det vore också ur samhällsekonomisk synpunkt naturligtvis effektivare att använda resurserna så. Visst har Försvarsmakten kvar uppdraget att stödja de civila delarna av samhället vid en större kris, men den skrivningen är enligt min mening inte tillräcklig. Ett konkret exempel är Flygvapnets anskaffning av nytt målflyg, något som ska ske i relativ närtid, eftersom de gamla planen från 70- och 80-tal börjar bli uttjänta. Om Försvarsmakten tar hänsyn till civila behov skulle det i det här fallet kunna handla om att man vid införskaffandet av ett nytt målflyg ser till att de även fungerar för vattenbombning. Det är inom parentes den enda form av bombflygplan jag riktigt uppskattar. Jag anser alltså att det bör utredas hur Försvarsmakten tydligt kan uppdras att både i sin planering och i sin verksamhet dimensionera för att också kunna bistå samhället vid nationella kriser och katastrofer. Utredningen bör omfatta extraordinära händelser som omfattar såväl sjöräddning som brandbekämpning och naturkatastrofer. I detta sammanhang bör utredaren även se över hur ett eventuellt ersättningssystem kan konstrueras, för självklart ska Försvarsmakten kompenseras för eventuella merkostnader vad gäller såväl investeringar som drift. Försvar och samhällets krisberedskap Jag yrkar bifall till reservation 9. 180 (KD): ser försvarsöverenskommelsen som ett viktigt första steg för ett starkare försvar som ändamålsenligt kan försvara gränser. Vi ser att försvarsöverenskommelsen behöver staka ut en ny väg för att Försvarsmakten ska ha tillgängliga resurser och möjlighet att försvara vår fred och frihet. Vad vi redan nu vet, , är dock att verkligheten har kommit i kapp den så nödvändiga propositionen. Situationen i har eskalerat bara , och det är viktigt att återigen sammankalla försvarsberedningen för att skyndsamt påbörja ett nytt arbete med att staka ut vägen till ett starkare försvar, där vi kristdemokrater anser att det uttalade målet bör vara att försvarsutgifterna kommer av bnp. Vi anser också att detta brådskar. Ett förslag skulle kunna vara att försvarsgruppen får till uppgift att se vilka frågor som särskilt brådskar och diskutera finansieringen av dessa så att en tidigareläggning av vissa beslut skulle kunna ske. Det är dock inte enkom mer medel som kommer att kunna lösa Försvarsmaktens tämligen försvagade situation. Förändringar behöver ske på personalförsörjningssidan, och här ser vi positivt på den presenterade utredningen. Det psykologiska försvaret måste stärkas. Desinformationskampanjer har blivit vardagsmat i och i våra grannländer. I fallet med journalisten vid finska Yle blev det ännu mer tydligt att desinformation är en fråga som inte bara rör enskilda länder utan är en fråga som rör hela den demokratiska ordning vi känner . Desinformation är ett problem som måste tas på största allvar av både enskilda länder i samarbete likaväl som av de samarbetsorgan som har säkerhetsfrågan på sitt bord, bland annat FN. För att stärka arbetet mot desinformation föreslår vi kristdemokrater i vår budgetmotion mer än regeringen för bekämpning av desinformation. Vi föreslår att detta arbete sköts av en separat myndighet. Vi anser att arbetet tyvärr blivit alltför anonymt i MSB:s försorg. Den nya myndigheten bör få i uppdrag att kartlägga desinformation, bedriva forskning på området och se över hur källkritik kan bli ett större inslag i utbildningen. Gång efter annan har vi sett prov på en krisberedskap i landet som lämnat mycket övrigt att önska. Låt oss exempelvis återvända till branden i . Alla inblandade gjorde ett fantastiskt jobb, men de hade inte alla nödvändiga verktyg till hands för att utföra insatsen fullt ut. Hade det funnits bättre möjligheter till brandbekämpning från luften i kunde skadeverkningarna av branden eventuellt ha begränsats. Vid flygolyckan i tog sig aldrig den svenska räddningshelikoptern ens från flygplatsen. Där har vi att tacka för hjälpen att lokalisera olycksplatsen. Detta gör att vi måste ifrågasätta huruvida har nödvändig krisberedskap eller inte, om vi har de bästa verktygen för uppgiften samt främst vem som är satt att utföra uppgiften och vem som kan utföra uppgiften. Försvar och samhällets krisberedskap Vi kristdemokrater är tillsammans med övriga allianspartier överens om att nyttjandet av Försvarsmaktens helikoptrar bör ses över. Vi anser också att Försvarsmaktens roll i samhället bör ses över i ett bredare perspektiv. Organisationens kompetens kan komma till användning även då andra än rent militära påfrestningar i samhället uppstår, till exempel vid naturkatastrofer och allvarliga olyckor. Försvarsmakten är i viss mån behjälplig i sådana situationer. En försvarsutredning bör se över hur Försvarsmakten i större utsträckning skulle kunna vara samhället behjälplig i de situationer där andra instanser inte klarar uppgiften. Utredningen bör också genomlysa de eventuella hinder, lagmässiga som praktiska, som finns för Försvarsmaktens möjligheter att bistå samhället i dessa situationer. Med dessa ord vill jag påpeka att jag naturligtvis står bakom samtliga av reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 10 som rör det bredare perspektiv som jag precis har redogjort för. 181 Försvarsminister (S): är det 46,1 miljarder, är det 47,2, är det 49,5 och är det 51,6 miljarder till försvaret. Försvarsuppgörelsen omfattar 10,2 miljarder. Såsom jag ser på uppgörelsen har alla som har medverkat i uppgörelsen medverkat på ett positivt sätt och står för den tillsammans. Det blir lite lätt patetiskt när den ena efter den andra ska ta åt sig äran av det ena eller det andra i en sådan uppgörelse. Man står tillsammans för en uppgörelse, och sedan förvaltar man uppgörelsen tillsammans. Det gör vi i försvarsgruppen. Målet är att höja den militära förmågan och fördjupa de internationella samarbetena. Det sker steg för steg. Det vi nu levererar är en övningsverksamhet på en betydligt högre nivå . Det är pansarvärnsförmåga, granatkastare, brobandvagnar, kort- och medelräckviddigt luftvärn, sensorer, förstärkt ubåtsjaktsförmåga, halvtidsmodifiering av fartygen och , spridning av flygbaser, livstidsförlängning av Tp84 , två nya ubåtar, nästa generations JAS Gripen, försvarets basplatta, ammunition, personlig utrustning och fordon. Dessa delar ingår i uppgörelsen och kommer med olika intervaller att levereras. Det här innebär naturligtvis en daglig kamp att åstadkomma. Det finns risk för förseningar och fördröjningar. Man måste jobba för att leveranserna ska ske. års slut kommer detta att höja den svenska militära förmågan. Många tycker att det är mer intressant att diskutera tiden bortom detta besluts verkställande, och de tycks ta det som självklart att det här bara rullar in utan att det behöver jobbas med frågan. Jag vill ha detta sagt, eftersom det är krävande att försöka få detta i sjön. Under uppbyggnad är också sex stridsflygdivisioner, två brigadspaningskompanier och en motoriserad skyttebataljon. I höständringsbudgeten tillför vi 450 miljoner för att klara hem 12 artilleripjäser av typen . Ytterligare 12 finns för framtida försäljning eller möjligheten att inkommande försvarsberedning beslutar att hantera dem på annat sätt. Det har skett beredskapsanpassningar genom beslutet om att tidigarelägga stridsgruppen på . Det har också från Försvarsmaktens sida fattats beslut om en markbaserad kustrobot. Försvar och samhällets krisberedskap har beslutat att all personal som behövs vid höjd beredskap ska vara krigsplacerad inom Försvarsmakten. Det är ett beslut som vi håller på att effektuera. Inriktningen är att armén ska agera med två brigader. Man kan naturligtvis diskutera om det här räcker. Men med den nivå som detta var på när arbetet påbörjades är det detta vi har att kämpa med i vardagen. Historien har diskuterats mycket. Jag kom in i arbetet 2011, och jag kände mig inte särskilt delaktig i den tidigare historien. Men jag tog del av att det fanns inte bara i utan också i omvärlden, i andra länder, en förvånansvärd naivitet och en svårighet att ta till sig hur omvärlden utvecklades. Man fick kämpa rejält för att få genomslag för en omläggning av svenskt försvar från en inriktning på internationella operationer till nationellt försvar. är vi där. Ett viktigt beslut som jag hoppas på under nästkommande år är ett återupptagande av värnplikten. Ett förslag har tagits fram av . Det bygger på en professionell del och en värnpliktsdel. Det är en viktig framtidsfråga, och jag har noterat förskjutningen som har skett i den allmänna debatten. Fler och fler tycker att detta är ett viktigt steg. Även de som tidigare uppträdde som om de var frälsta i det professionella försvaret accepterar numera att bredden behövs. De internationella samarbetena utvecklas med en väldig fart. Vi har slutit en närmare uppgörelse med de baltiska länderna, , , , och . Nordefco är en oerhört viktig partner. Det handlar alltså om övningsverksamhet, materiel, luftlägesbild och om interoperabilitet. Genom att öva tillsammans och göra saker tillsammans förbereder vi oss för att också kunna agera tillsammans i en eventuell kris-situation. Det som sker är viktigt. De som tonar ned betydelsen av de bilaterala samarbetena och övningsverksamheten och menar att de inte har en reell effekt menar jag befinner sig inte riktigt i den reella verkligheten. Det här är en oerhört väsentlig och viktig verksamhet som höjer tröskeln och som jag vet är uppskattad av andra länder. Vårt arbete möter respekt. Det svensk-finska samarbetet möter respekt på ett brett plan. Det är ett positivt sätt att ta ansvar för säkerhetssituationen i vår del av . och gör detta tillsammans. Jag anser att vi i många stycken har lagt om försvars- och säkerhetspolitiken i rätt riktning. Det här är den plattform vi har att gå vidare på när vi ska närma oss nästa försvarsberedning och göra det självklara arbetet att planera inför ett kommande försvarsbeslut. Där finns ingen politisk oenighet. Det kommer en försvarsberedning . Utmaningarna är stora. Dem ska vi ta oss an tillsammans. Jag hoppas på en bred uppgörelse som kan lägga en solid plattform för ekonomi och militär förmågeökning även efter . 182 HANS (M) replik: Tack, försvarsministern, för deltagandet i vår försvarsbudgetdebatt! Jag tycker att det är klokt och viktigt att vi som har varit med och ställt oss bakom försvarsbeslutet är stolta över det som görs. Det tycker jag att det finns all anledning att vara. Försvar och samhällets krisberedskap Jag tycker också att vi alla här i kammaren kan förenas i att vara stolta över alla delar av Försvarsmakten och att alla delar av Försvarsmakten ska vara stolta över att vara en del av försvar. Där har vi alla någonting att vårda, oavsett partitillhörighet eller blocktillhörighet. Jag tycker att det finns flera inslag i uppgörelsen som är bra – , ubåtsjakt och en del annat. Jag tycker också att den säkerhetspolitiska utredningen, inklusive utredningen av medlemskap i , som levererades av blev bra – långt bättre än många kunde tänka sig. Den är så pass bra att det finns de som lite grann vill markera distans till den. Den förtjänar att läsas och tas del av. Det var egentligen inte det jag huvudsakligen tänkte kommentera. Något som har besjälat partierna bakom försvarsuppgörelsen har varit att öka den operativa förmågan, framför allt effekterna här och . Vi hade under frågestunden tidigare ett meningsutbyte, försvarsministern och jag, om det hot som Nord Stream 2 utgör och den eventuella verksamhet det kan innebära om vi får den typen av rörläggning i . Det finns en del andra saker som också oroar mig. Det är möjligt att försvarsministern av rädsla för att få en KU-anmälan inte vill kommentera dem, men det är saker som riskerar att gå ut över vår operativa förmåga. Vad händer om vi etablerar den här typen av massvindsnurror i ? Om det blir ett faktum, vad får det för konsekvenser för vår operativa förmåga? Vad får det för konsekvenser för den operativa förmågan om vi har rysk rörläggning i ? Ytterligare en sak är det som försvarsministern själv har pekat på: konsekvenserna för Försvarsmakten när det gäller statsflyget. 183 Försvarsminister (S) replik: Tack för balanseringen! Vi måste slå vakt om försvarsuppgörelsen. Det kan inte nog understrykas att den 70-procentiga majoriteten i är en tillgång för , både internt mot vår egen befolkning och externt mot omvärlden. Jag hoppas att det förhållandet ska bestå även . Frågorna om Nord Stream 2 och vindsnurrorna i är båda av det slaget att jag med enkelhet kan tala mig in i KU. Massvindsnurrorna, som kallar dem, är ett ärende som är ett arv från den förra regeringen. Det har legat utan att hanteras. Det är ett myndighetsärende. Ett myndighetsärende kan jag inte kommentera förrän vi har fattat ett regeringsbeslut om det. När det gäller Nord Stream 2 har jag redogjort för hur det ser ut för min del. Vi kommer alltså att ha ett möte med kommunerna . Jag kan säga att vi har gjort en mycket grundlig säkerhetspolitisk analys. Det finns mycket material i samband med det här som vi har tagit in från myndigheterna.