prot · H40911 · 2016-09-29 00:00:00 — besökte jag en företagare i min hemtrakt, . Vi satt och pratade, och han var mäkta bekymrad över hur kilometerskatten skulle slå för de 35 anställda. Företaget tillhör inte transportbranschen, men man anlitar flitigt transporter för att man ska klara av sin verksamhet. Vi vet också att transportbranschens marginaler är så tunna att de mer eller mindre kan liknas vid ett väldigt tunt papper som lätt kan rubbas om man blåser på det. Marginalerna är inte enorma i den branschen. Det är en bransch som dessutom är utsatt för utländsk konkurrens som oftast inte är den bästa. Vad en sådan skatt kan åstadkomma är att den slår mot lönsamhetskalkylerna för skogsindustrin, åkerinäringen, jordbruket med flera. Jag vill gärna höra om finansministern kan ge några råd till de företagare som, när de planerar sin verksamhet, hotas av den lönsamhetsnedgång som kan hota företagets existens och därmed hota en hel del arbetstillfällen. För egen del kan jag, med bakgrund inom såväl ekonomi och bankverksamhet, konstatera att det i realiteten slår väldigt hårt när en sådan skatt ska införas. Finansministerns ambition är att säkerställa statens finanser jämfört med kostnaden om flera tusen arbetstillfällen försvinner, företag läggs ned och landsbygden blir tom på verksamheter. 171 (M): Jag vet inte om de som är närvarande här såg på nyhetsinslaget om skillnaden i landsbygdspolitik mellan och . frågades ut efteråt om vikten av en bra landsbygdspolitik. påpekade att de 10 miljarderna som ska gå till kommunerna ska användas för landsbygdsutveckling. Dessa 10 miljarder ska tydligen räcka till precis allting. planerar regeringen att lägga fram ett förslag om att bestraffa transporter i . Det är rätt uppseendeväckande. Det kan sägas att eftersom sådana här skatter finns i andra länder kan också ha det. Att som är ett litet land mitt i med väldigt mycket genomfartstrafik tar ut en skatt av passerande lastbilar för att finansiera sina tunnlar medför kanske inte någon större skada för den schweiziska ekonomin. Men det går över huvud taget inte att jämföra med . Vi är ett väldigt stort land till ytan, och stora delar av vår basindustri ligger långt bort från järnvägar och hamnar. Då är man helt beroende av lastbilstransporter. Det finns ingenting i vårt land som fungerar utan lastbilstransporter. Industrins lager finns på lastbilar som körs omkring, och de kommer fram när det är dags att fortsätta att producera. Alla transporter till oss på landsbygden går med lastbilar. Det finns inga järnvägar där. När det gäller skogsnäringen finns det inga järnvägsspår ute i skogen. Man måste köra timret på lastbil. Vi är alltså helt beroende av lastbilstransporter i . Att straffbeskatta transporterna slår inte bara mot industrin och skogsnäringen, utan det slår ju mot hela samhället. Framför allt kommer det att slå mot konsumenterna. Alla varor i butikerna fraktas med lastbil. De kommer naturligtvis att bli dyrare, precis som mina kollegor här har nämnt. pensionärer, som fick den sänkta skatten, kommer på grund av lastbilsskatten i stället att få betala lite mer för alla saker som de handlar för dessa pengar. Det här är oerhört illa genomtänkt. Jag blir lite orolig när regeringen bara försöker hitta nya sätt att pungslå de svenska medborgarna. Till varje pris vill man hitta på nya skatter och nya skattebaser, precis . Allt som rör sig ska beskattas. Allt som människor gör ska beskattas. Allt som människor har ska beskattas. Ett sådant samhälle blir inte bra i längden. 172 Finansminister (S): I internationella organisationer har den nordiska välfärdsmodellen alltmer kommit att uppmärksammas, . Det är en modell med lite högre skatteuttag men också en god välfärd. Många internationella organisationer konstaterar nu att det är modeller som levererar inte bara bra jämlikhet utan också hög tillväxt. Låt oss återgå till vägslitageskatten. Utredningen arbetar fortfarande, så det går inte att uttala sig om de exakta nivåer som den kommer att föreslå eller vad regeringen sedan eventuellt kommer att föreslå. Men vi kan tala generellt om det. hävdar att en vägslitageskatt inte har någon som helst miljöpåverkan. En vägslitageskatt som gör att konkurrensvillkoren för järnvägen blir bättre i förhållande till lastbilen är dock något som skulle kunna göra att en del gods som går på lastbil flyttas över till järnväg. Det gäller särskilt om regeringens satsningar på järnvägsunderhållet går igenom och gör att det svenska järnvägsnätet fungerar bättre än det gör . En annan möjlighet att öka miljöstyrningen är om miljöanpassade lastbilar skattedifferentieras utifrån vilken miljöklass lastbilen har. En annan poäng med en vägslitageskatt är att det är något som även utländska åkerier skulle kunna bidra till. Trafikanalys bedömer att av det totala trafikarbetet i görs av utländska lastbilar. Med en vägslitageskatt kommer polska och norska lastbilar att bidra till att finansiera infrastrukturen i . Jag tycker själv att det finns en viss poäng med det. Med en vägslitageskatt – beroende på hur den utformas – skulle man också kunna ha bättre kontroll och regelefterlevnad av utländska åkare. Den osjysta konkurrens som svensk åkerinäring ibland råkar ut för i fråga om utländska åkare med illegal cabotageverksamhet skulle man kunna följa upp bättre och ha bättre kontroll över. Det skulle ge en bättre uppföljning av cabotagereglerna. Min fråga till och blir naturligtvis: Varför är det fel att polska, norska och andra utländska lastbilar är med och bidrar till finansieringen av den svenska infrastrukturen? 173 (M): Man kan undra vad den svenska åkerinäringen tycker om detta. Det är de som jobbar med dessa frågor . Vad tycker de om detta förslag? Om det är som säger, att det blir mer rättvis konkurrens om de polska, norska och danska åkeriföretagen kommer att vara med och betala på lika villkor, borde den svenska åkerinäringen tycka att detta är ett jättebra förslag. Men gör de inte riktigt det. De beskriver det kanske inte som dödsstöten men väl en nådastöt för branschen, vilken som sagt sysselsätter 100 000 människor och utgör en stor del av nettoexporten, 100 miljarder. De menar att detta är ett katastrofalt förslag som kommer att slå hårt mot deras konkurrensvillkor. Enligt dem finns det inget som tyder på att en kilometerskatt skulle vara mer träffsäker eller fungera bättre och vara mindre föremål för fusk än vad det nuvarande systemet är. Det kommer framför allt att innebära att man lägger på mer skatt på åkerinäringen. Detta slår mot tillverkningsindustrin och mot konsumenterna, för i slutändan måste någon betala. Det kommer att påverka svensk konkurrenskraft när det blir dyrare för tillverkningsindustrin att exportera. Det kommer att bli dyrare för konsumenterna när priset på varor som ska transporteras från platsen där de produceras till butikerna kommer att behöva öka för att täcka upp för kostnaderna som den nya skatten innebär. Om det vore så fantastiskt är det märkligt att de som jobbar med detta tycker precis det motsatta mot vad finansministern tycker. Jag vill också säga något om den nordiska välfärdsmodellen. Finansministern och Socialdemokraterna vill gärna ha en konflikt om den nordiska välfärdsmodellen trots att alla partier i riksdag är överens om att vi bör stärka den svenska och den nordiska välfärdsmodellen. Vi ska ha mer välfärd. När sätter tänderna i oppositionsbudget, som kommer om , kommer hon att kunna se att vi satsar mer på välfärden än vad Socialdemokraterna gör. Vi prioriterar skolan framför andra välfärdsområden, men vi är minst lika dedikerade att stärka den svenska välfärden. Det som däremot är ett hot mot den svenska välfärden är att människor inte jobbar och att skatterna är för höga så att det inte lönar sig att gå till jobbet. Det stora hotet är också att skatterna är för höga så att det inte lönar sig att driva företag eller att skatterna blir för höga så att det slår mot svensk tillverkningsindustri, vilket kommer att bli effekten av kilometerskatten. Det slår mot konsumtionen när kilometerskatten får full effekt på priset inom dagligvaruhandeln. Höga skatter och bidragsberoende är hotet mot den svenska välfärden. 174 (M): Jag väntade på att finansministern skulle referera till medieuppgifterna om att kilometerskatten planeras kosta inte utan 26. Det kom inte ett ord. Jag citerade henne när hon berättade om den pågående orättvisan och ganska fula konkurrensen mellan utländska och svenska åkerier. råkar de ut för detta, sa hon. Jag har pratat med en hel del åkare, fru talman, och samtliga intygar unisont att det inte är ibland, utan det är jämt och ständigt. Sedan påpekade finansministern de önskemål som naturligtvis finns i teorin. Vi kan kontrollera trafiken bättre, och vi kan göra si eller så, och hon påstår att de utländska transportörerna kan bidra till detta. Jag kan tyvärr konstatera att det blir svårt för finansministern att med fakta belägga att de utländska åkerierna som verkar i kan bidra till den svenska välfärden. Hon har däremot inte tänkt på att denna skatt så att säga blir orsak till att slavkontrakten ökar när det gäller ägarna av de utländska åkerierna. Och därtill kommer de som tillbringar timmar utan vila på de svenska vägarna att öka radikalt. Jag bryr mig framför allt om hur det går med den svenska landsbygden, eftersom jag kommer därifrån. Jag bryr mig om de svenska arbetstillfällena, om skogsnäringen och jordbruksnäringen. 175 (M): Finansministern säger att det väl är bra om polska och norska lastbilar också betalar när de kör i . Problemet är bara att även en polsk eller en norsk lastbil på något sätt måste få in de pengar som kilometerskatten kostar. Det är klart att även de utländska åkerierna kommer att ta ut detta i form av högre priser för de transporter som de gör. Och slår det mot svenska företag och svenska konsumenter. Det är inte de utländska åkerierna som får stå för fiolerna, utan de lägger naturligtvis ut det som högre priser. Och på vilket sätt blir konkurrensen bättre mellan svenska och utländska åkerier bara för att alla får en lika stor skattehöjning? Jag kan inte se hur det skulle påverka konkurrensen positivt över huvud taget. Dessutom är det naturligtvis så att uttag av kilometerskatt öppnar för nya möjligheter till fusk för de oseriösa utländska åkerierna. Det är bara att titta på hur trängselskattesystemet ser ut. Svenska trafikanter kan automatdebiteras trängselskatt, medan de utländska kommer undan för att det inte går att få in det i registren. Precis så kommer det att kunna bli även med lastbilsskatten – de utländska slipper betala för att det inte går att driva in skatten, och då slår det ändå hårdare mot de svenska åkerierna och försämrar deras konkurrenskraft ändå mer. Det här med välfärdsmodellen är lite intressant. Jag tror nämligen inte att det är så att höjda skatter är det enda som tryggar välfärden. Vi bevisade faktiskt från Alliansens sida att det går att skapa mer resurser till välfärden utan att höja skatterna. Vi fick fler människor i arbete, och det innebar att fler människor betalade skatt, men var och en betalade lite mindre. Totalt sett fick vi in mer skatt, trots att alla fick lite sänkt skatt per person. Vi har visat att det fungerar. Men den väg som är inne på , att höja skatter, leder fel. Avslutningsvis kan vi glädja det nya statsrådet med att satsar betydligt mer på skolan än vad den sittande regeringen gör. 176 Finansminister (S): Jag vill påminna om att han lägger 5 miljarder mindre på välfärden än vad regeringen gör. Det skulle naturligtvis drabba skolan och riskera att få lärare att sägas upp runt om i landet. får bestämma sig för vilken angreppspunkt man ska ha. Först säger man att hela skatten kommer att lastas över på hushållen och på svenska företag och att de kommer att få det dyrare. Sedan säger man också att det kommer att drabba transportnäringen, så att de kommer att behöva säga upp tusentals personer. De två angreppssätten är inte riktigt förenliga. Antingen fortsätter man med lika mycket transporter som tidigare, och då är det hushållen som får betala, eller så får transportnäringen problem med att ha kvar antalet anställda. Det är lite svårt att hävda båda sakerna . Medieuppgifterna är det svårt för mig att kommentera. Det är inte regeringen som driver utredningen, utan det är en självständig utredning. Vi avvaktar naturligtvis tills vi får rapporten. Det är svårt att debattera ett förslag som ännu inte finns. Jag hoppas naturligtvis att man kommer att föreslå ett system där utländska åkare får betala. Vår utgångspunkt när vi skrev direktiven var naturligtvis att det skulle bli ett system där utländska åkare skulle vara med och betala och därmed också finansiera den svenska infrastrukturen. Det kan förbättra konkurrenskraften för svenska åkare om vi får ett system där man kan ha en bättre kontroll än man har . I en del av de system med transpondrar som finns på kontinenten finns en bättre möjlighet att övervaka viloperioder och inte minst cabotageregler. Ett sådant system kan stärka konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen. Sedan är det klart att vägslitageskatten kan styra från lastbil mot järnväg men också styra mot renare lastbilar. Det är viktigt att vi gör mer för att bidra till klimatomställningen. Vi behöver minska utsläppen. Det verkar som att blir det varmaste året . Då behöver vi ha en bra klimatpolitik, och där är tyvärr väldigt tomma. 177 (M): har höjt bensinskatten. Hon har höjt skatteavdraget för och . Hon har höjt skatten för vanligt folk som arbetar. Hon har höjt skatten på att anställa äldre. Hon är nu tillsammans med sin kollega på väg att höja skatten på biobesök, så att det blir högre skatt på biobesök än på besök på till exempel . Regeringen har höjt en massa skatter för . Och ska de införa ytterligare en skatt, nämligen kilometerskatten. I Socialdemokraternas värld är det som att de här skattehöjningarna inte påverkar någon. De läggs bara på, och så kommer pengarna in till staten, utan någon negativ effekt. Men i själva verket finns det en negativ effekt med dem. Någonstans är det någon som ska betala de här skatterna. Det kommer att slå mot jobb, och det kommer i förlängningen att slå mot välfärden. Just den skatt som vi nu har diskuterat, kilometerskatten, kommer att slå mot åkerinäringen. Det kommer enligt åkerinäringen själv att kraftigt försämra deras konkurrensmöjligheter. Finansministern står här och pratar om transpondersystem som kommer att göra det enkelt att beskatta utländska aktörer. För att vara lite sarkastisk: Nej, det är ju helt otänkbart att de utländska aktörer som fuskar kommer att fuska med de här transpondersystemen! Det finns en enorm naivitet från finansministerns sida. Det här är en skatt som kommer att slå mot tillverkningsindustrin, som ska transportera sina produkter till järnvägen eller till färjetrafiken för att sedan exportera dem. Den kommer att slå mot konsumenter och därmed mot konsumtionen. Det här kommer att drabba svensk ekonomi negativt. Det kommer särskilt att drabba landsbygden, och det har väldigt liten klimateffekt. Detta är ett riktigt dåligt förslag. 178 Finansminister (S): Vi har hört det förut, och vi hör det igen: hur regeringens skattepolitik kommer att förstöra landet. En av poängerna med en sådan här skatt är just att vi vill se mer överflyttning av transporter från lastbil till järnväg. stärker vi kraftigt underhållet av våra järnvägar; det är viktigt för att vi ska klara klimatutmaningen. Men är väldigt tomma när det handlar om förslag för att möta klimatutmaningen. Det ska också bli intressant att se om , som låter väldigt kritiska till vår bensinskattehöjning, i sin budgetmotion kommer att föreslå att bensinskatten ska sänkas. Även i fråga om andra saker som har varit emot får vi se om de föreslår sänkningar. Vi väntar alla med spänning. Vi har hört väldigt hårda ord. Vi har hört stå här och säga att tusentals ungdomar riskerar att bli uppsagda när regeringen tar bort halveringen av arbetsgivaravgiften för ungdomar. Vad blev resultatet, ? Jo, ungdomsarbetslösheten är den lägsta . har stått och sagt här att när vi trappar av jobbskatteavdraget och inte höjer brytpunkten på det sätt som man har gjort tidigare kommer människor inte att vilja arbeta längre. Men sysselsättningsgraden är den högsta som någonsin har uppmätts i ett EU-land. hör vi säga att en lastbilsskatt skulle vara förödande för svensk ekonomi. Om det är en lika god förutsägelse som tidigare skatteuttalanden kommer det här att leda till en väldigt bra utveckling för svensk ekonomi. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2016/17:3 om och branschråden 179 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka ett varaktigt inflytande för filmbranschens aktörer samt hur jag avser att tillgodose tillkännagivande om att utreda Svenska Filminstitutets framtida roll och organisationsform. I propositionen Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik (2015/16:132) betonar regeringen betydelsen av en nära samverkan med filmbranschen. Liksom i de flesta andra europeiska länder är filmbranschen i beroende av offentliga stöd för att verka och utvecklas. Omvänt är filmpolitiken beroende av en livskraftig bransch. har inneburit att ett fåtal aktörer i filmbranschen haft ett stort inflytande över filmpolitikens utformning. har andra aktörer stängts ute. I och med omställningen av filmpolitiken får fler av branschens aktörer insyn och möjlighet att påverka. Samverkan kommer att ske på olika nivåer, dels mellan branschen och politiska företrädare, dels mellan branschen och . I syfte att utveckla de nya formerna för samverkan skickade ut ett förslag om branschrådens sammansättning, form och funktion på remiss. Det är glädjande att många aktörer valt att lämna synpunkter på det remitterade förslaget. Jag följer aktivt det pågående arbetet och har fullt förtroende för att kommer att hantera de synpunkter som kommit in och utse branschråd som är representativa och har legitimitet i filmbranschen. Liksom konstaterar i sin interpellation har en central roll för genomförandet av filmpolitiken. Så har det varit , och så kommer det att vara även efter omställningen av filmpolitiken. Den nya filmpolitiska modellen har stora likheter med hur staten styr andra kulturpolitiska områden. Att sektorsmyndigheter utser ledamöter i sina rådgivande organ och tar fram indikatorer för att uppfylla de mål som regering och riksdag har fastställt är regel snarare än undantag. Med den nya filmpolitiken blir regeringens styrning av mer lik styrningen av kulturmyndigheterna. får filmbranschens aktörer en möjlighet till större inflytande än aktörer på andra kulturpolitiska områden. gjorde Statskontoret en genomlysning av verksamhet i rapporten ur ett (2013:8). Regeringen avser att inleda en uppföljande studie som även innefattar en analys av organisationsform i förhållande till den nya filmpolitiska modellen. Tredje vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. § 19 Svar på interpellation 2016/17:2 om statsbidrag till studieförbund 180 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att studieförbund på landsbygden inte ska missgynnas av de nya fördelningsreglerna för anslag till studieförbunden. Folkbildningen i form av studieförbund och folkhögskolor har på många olika sätt och varit en del i att bygga och utveckla . Folkbildningen lämnar mycket värdefulla bidrag när det gäller att erbjuda människor möjlighet till studier och bildning. och folkhögskolor är också mycket viktiga i vårt gemensamma arbete med nyanländas etablering i samhället och i arbetslivet samt för att stärka och utveckla demokratin. Folkbildningen är också största kulturarena. En central princip som länge varit vägledande är att folkbildningen ska vara fri och frivillig. Med det menas dels att folkbildningen i princip ska vara fri från såväl politisk som kommersiell inblandning, dels att människors deltagande i verksamheten bygger på frivillighet. Staten ställer betydande resurser till folkbildningens förfogande. Även kommuner och landsting lämnar ekonomiskt stöd. är ansvaret fördelat så att staten genom en förordning anger syftena för statsbidraget till folkbildningen. och folkhögskolor anordnar sedan utbildnings‑, bildnings- och kulturverksamhet som på olika sätt ska svara mot statens syften. I riktlinjer till ställer regeringen krav på redovisning för att regeringen ska kunna följa upp hur väl verksamheten som anordnats svarar mot de syften med det ekonomiska stödet till folkbildningen som staten ställt upp. Hur resurserna fördelas mellan studieförbund och folkhögskolor och på varje enskilt studieförbund och folkhögskola är dock en fråga för folkbildningen själv. Administrationen och fördelningen av statsbidraget sköts av utifrån förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. Den nu rådande principen om ansvarsfördelningen mellan staten och folkbildningen, liksom principen om den fria och frivilliga folkbildningen, har ett brett politiskt stöd och värnas även av folkbildningen själv. Jag avser att genom en fortsatt dialog och verksamhetsbesök följa folkbildningens viktiga arbete när det gäller att erbjuda deltagare tillfällen att studera och förkovra sig, att växa och stärkas som människor, att stärka sin ställning på arbetsmarknaden, förbättra möjligheterna till egen försörjning och att få utlopp för olika intressen, till exempel estetisk verksamhet. Jag avser också att även fortsättningsvis verka för att den nu rådande ansvarsfördelningen mellan staten och folkbildningen ska bestå men också för att folkbildningen ska ges goda förutsättningar att i olika former verka i hela landet. 181 (M): Jag vill börja med att hälsa statsrådet välkommen till kammaren. Jag vet inte om det är den första debatten, men det är den första debatten som vi har. Det är inte den sista, kan jag lova. Jag tackar också för svaret. Jag delar statsrådets uppfattning att studieförbund och folkhögskolor är och har varit mycket viktiga aktörer i samhällsbygget. Jag uppskattar också att folkbildningen är fri och att den bygger på frivillighet, i motsats till ungdomsskolan. Många människor har höjt sin kompetens och kunnat förändra sin livssituation tack vare just studieförbund och folkhögskolor. Precis som statsrådet säger har folkbildningen varit en viktig del i att bygga och utveckla . Jag har själv gått i studiecirklar, och jag har fungerat som cirkelledare. Jag vet att studieförbunden har en väldigt stor roll att spela. Jag tänker till exempel på det livslånga lärandet och hur man har mottagit nyanlända människor framför allt . Det är många som går i studiecirkel på sin fritid. Det anordnades 275 000 studiecirklar , tror jag det var, för ungefär 1,7 miljoner människor. Det är väldigt mycket. Man hade 20 miljoner deltagare i olika kulturprogram. Kulturdelen är också väldigt viktig i studieförbundens verksamhet. Det är bra. Det är till och med mycket bra. kommer en ny modell från där har ett nytt fördelningssystem. När jag har talat med olika företrädare för studieförbunden har de uttryckt en stor oro. Det blir en stor förändring i modellen. En del tycker att det är bra, men andra känner oro. De är oroliga för vilka konsekvenser det eventuellt ska ha. Det finns en rädsla för att man inte bokstavligt men bildligt ska slå ihjäl varandra. Det handlar om att de stora ska slå ihjäl de mindre, bildligt talat. Hur ska man förhålla sig till varandra? Ska man fortsättningsvis vara kollegor, eller blir man konkurrenter? Alla vi är ense om att det är viktigt att studieförbunden finns i alla delar av landet. Det vill de också själva. De vill finnas i alla kommuner och i glesbygd och tätort. Det gäller såväl stora som små. Vi har tio studieförbund i som verkar mer eller mindre över hela landet. Studieförbunden vill också vara en aktör för att möta de nya behov som finns i samhället.