prot · H40941 · 2016-12-07 00:00:00 — Detta gäller både för det frivilliga och för det lagstiftade, till exempel att vi inte ska avverka i skogsimpediment, vilket bland annat den fjällnära skogen tillhör. Man talar gärna från regeringen om den gröna bioekonomin och så vidare. Men titta på de saker som rör sig. Hur ser det ut för dig som skogs-ägare när du ska fatta långsiktiga beslut? Eller hur ser det ut för skogsindustrin när den ska fatta långsiktiga beslut i ? Under det här året har mer än 50 avverkningar stoppats i på grund av artskyddsförordningen. Det motsvarar med ett motsvarande värde på ca i avverkningsvärde per hektar. Det finns redan nu 500 miljoner i systemet där svenska skogsbrukare inte kan avverka sin skog och få ut sina pengar. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi har avverkningsanmälningar som är offentliga. Vi har nyckelbiotoper där man har system där markägarna i stort sett inte får ekonomisk kompensation för det intrång som de egentligen är utsatta för. vill man från regeringens sida lyfta fram att man vill öka friluftslivet. Man vill öka miljöorganisationernas talerätt och möjlighet att göra inskränkningar i skogsbruket. Hur får man ihop det med den gröna bioekonomin? 227 (MP) replik: Först och främst när det gäller hur mycket skog som är skyddad beror det helt och hållet på hur man räknar. Tar man med skog som inte kan avverkas blir det bortåt de siffror du säger. Men det är av produktionsskogen som är skyddad, eller av andra orsaker är skyddad. Som jag räknar är det som är skyddad. Ska vi nå upp till Nagoyaprotokollet att vi ska ha av vår landareal skyddad har vi en lång väg att gå. Det är tråkigt för de skogsägare som har blivit nekade sina avverkningar som de kanske har tänkt göra. Där ser jag vi måste se till att vi uppdaterar nyckelbiotopsinventeringen – jag tror att den senaste är gjord – så att man som skogsägare vet om vad man har på sin mark. Men vi har ett gemensamt ansvar för att våra arter ska överleva och att den biologiska mångfalden ska fungera. Vi har vissa biotoper som är så hotade. En viss typ av skog för med sig en massa arter. Därför är det viktigt att vi har en del regler och lagar som går utöver detta. Vi har i dessa fall artskyddsförordningen så att vi kan få ett skydd för de arter som behöver det. 228 (SD) replik: Jag vet att vi har fört den här debatten förut. Jag har debatterat med den tidigare miljöministern, , om huruvida vi har den areal vi har eller inte har. Man måste ändå titta på vad lagstiftningen säger. Det är väldigt bra att nämner Nagoyaprotokollet. Det förs ibland fram som en åsikt att vi nu har ett ansvar och måste skydda så mycket areal. Om man bara räknar statliga reservat ligger vi på . Men sedan ska man lägga till de frivilliga åtgärderna, naturvårdsinsatserna som alla skogsägare är tvungna att göra. Dessutom tillkommer impedimenten. Då kommer man mycket väl . Man klarar Nagoya-protokollet . Dessutom är inte Nagoyaprotokollet på något vis bindande, utan det är fortfarande en frivillig överenskommelse. Vi i ligger långt framme. Jag ska återknyta till den första frågan, eller egentligen den avslutande. Det handlar om att kunna kombinera ihop den gröna bioekonomin, om man nu ska använda det uttrycket. Det bygger ändå på att man måste kunna göra långsiktiga investeringar. Jag tror att är ett ganska bra exempel. Där kan man inte leverera fram timmer för att försörja sina industrier. Det gör att de lägger ned massafabriker och produktionen. Skogsägarna tvingas till slut exportera till , eller liknande områden, och får mycket sämre betalt. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Är det den utvecklingen vi ska ha i ? Eller ska vi ha en utveckling där vi kan respektera äganderätten och brukanderätten och ge skogsägarna de möjligheterna och den frihet under ansvar som har präglat den svenska skogspolitiken under i varje fall 50–? 229 (MP) replik: Vi har enorma utmaningar framför oss när det kommer till att få ett klimat i balans om vi ska hamna under tvågradersmålet. Det är någonting som jag tror att alla i denna kammare är väldigt medvetna om. Skogen kommer att ha en väldigt viktig del i detta. Vi i har mycket skog och kan därför komma ganska bra undan om vi använder den på rätt sätt. Men vi kan inte ta klimathotet som en förevändning för att ha ett ohållbart skogsbruk. Vi måste ha en hållbar lösning också på de andra problemen. Det måste vara hållbart. Vi måste ha ett hållbart brukande av skogen. Vi måste också se till att vi inte gör det i blindo, inte ser vart vi är på väg och skapar en massa andra miljöproblem på vägen. Det gäller till exempel att ta bort biotoper och utrota djur. Helt plötsligt försvinner de, och de djur som skulle finnas finns inte. Vissa tycker kanske att man kan ta sig rätten att göra det för att det är så viktigt. Jag tycker inte det. Alla arter har sitt eget värde. Det är så viktigt. Det ena miljömålet får inte stå mot de andra, utan vi ska uppnå alla miljömålen. Där är ett hållbart skogsbruk något som är otroligt viktigt. Det hoppas jag att alla står upp för. 230 (L) replik: Först har jag två kommenterar. Detta med bredbandsutbyggnad tycker också vi från Liberalerna är väldigt viktigt. Det är därför vi lägger till ytterligare 100 miljoner. Det är en punkt som vi prioriterar högt. När det gäller ekologisk produktion kan man alltid diskutera fram och tillbaka om man är för eller emot den. Jag hoppas att jag har varit tydlig med att det inte är någon politisk fråga. Det kan få bekräftat på något sätt. Den starkaste drivkraften för ekologisk produktion måste ändå vara att det finns en stark konsumentefterfrågan på ekologiska produkter. har det diskuterats skog här ganska mycket. Det var egentligen därför jag begärde replik. Vi kan ändå konstatera att både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar när det gäller att skydda skogens ekosystemtjänster. Jag delar uppfattning att vi måste bevara den biologiska mångfalden också kopplat till klimatfrågan. Vi får mycket robustare ekosystem, och vi känner inte till exakt vad som händer om vi börjar utrota saker och ting i systemen. Det är väldigt viktigt. Det handlar om att slå vakt om både naturvård och miljöhänsyn, och det även i det vanliga skogsbruket. Det handlar inte bara om att vi ska skydda områden. Även skogsbruket ska naturligtvis vara hållbart. Areella näringar, landsbygd och livsmedel pågår utredning om skogsvårdslagen. Vi talar om skogsprogram, och så vidare. Vår utgångspunkt för Liberalernas sida är att jämställa målen: produktionsmålet och miljömålet. Det ska vara utgångspunkten. Är det den uppfattning som och fortfarande har? 231 (MP) replik: Jag får tacka för frågan. Jag vill börja med att säga att jag är glad att du ställer den. Jag har varit lite orolig för var ni står i skogspolitiken det här året med tanke på att ni har dragit ned så fruktansvärt mycket i budgeten på detta mot i vårt förslag. Det är skönt att i varje fall din fråga vittnar om att det finns ett fortsatt starkt intresse för skogen och att skydda den. Vi kan givetvis inte ha en skog som bara står. En del skogar ska bara stå och stå. Vi ska ha produktion, men den ska vara hållbar. Det är grunden i den svenska skogspolitiken och grunden för modellen. Produktion och miljö ska ha samma tyngd. Det vi har sett är att miljön kanske har fått stryka lite på foten, speciellt när vi har så många unga bestånd. Det växer så det knakar, men det är inte så mycket som är avverkningsbart och avverkningsmoget. Då ser vi att man knaprar på de gammelskogar som har funnits, och då gäller det att skydda dem och se till att vi kan få till ett hållbart skogsbruk på de andra. Mina egna skogar brukar jag med ett kontinuitetshyggesbruk. Det tar tid att ställa om. Det behövs mer körning i skogen, vilket man kan se som en nackdel. Men vi får också en annan biologisk mångfald i skogen och ett annat uttag. Jag tror att vi måste ha ett hållbart uttag från ett hållbart skogsbruk, och jag kan se att det finns otroligt mycket nackdelar med trakthyggesbruk, som vi har . Det gäller inte bara hur man tar bort skog utan också hur det påverkar hydrografin, alltså vattnets väg, och så vidare. Givetvis ska det vara produktion ur skogen, men den ska ske på ett hållbart sätt. 232 (L) replik: Jag tror att vi är lite grann inne på samma linje; det låter åtminstone så. Jag tycker inte heller att vi ska fastna i en enda brukningsmetod. Trakthyggesbruk kan vara relativt rätt , medan kontinuitetsskogsbruk är rätt vid ett annat tillfälle. Vi har sett att man kan se lönsamhet i båda metoderna vid olika tillfällen. Jag tror inte att man ska se detta så svart eller vitt. Den diskussion som också kom upp i Miljömålsberedningen kring klimatfrågan gällde skogens roll som substitution. Om vi ska få bort det fossila avtrycket kommer skogen att kunna spela en viktig roll. Det handlar om alltifrån förnybara material och kemiska produkter till annat. Vi känner ju till vår bohuslänska kemiindustri. De vill gärna ha molekyler från skogen – hellre än från oljan egentligen. Det finns textilier och naturligtvis energiproduktionen av biobränsle och sådant. Det blir därför många avvägningar som måste göras. Jag tycker i och för sig att det känns glädjande att även säger att hon står fast vid att det ska finnas två jämställda mål – produktion och miljö. Sedan kan vi nog inte här och komma överens om vad det innebär. Men redan detta att vi har utgångspunkten att det måste finnas två mål och en god balans mellan dessa två är ändå en bra början. 233 (MP) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det är det absolut! Som jag sa förut: Bara för att vi har ett hot att tackla kan det inte ske på bekostnad av andra miljömål. Vi ser nu att vi har otroligt stora möjligheter att ta ut råvara ur skogen och få använda den gröna molekylen och helt enkelt byta bort den gamla fossila molekylen. Det handlar om många ställen, precis som säger – alltifrån kläder, skor och bränsle till byggande kan vi ersätta med skog. Men vi får inte vara dumma vi gör det. Vi måste göra det på ett smart och hållbart sätt, och det är där jag tror att det är otroligt viktigt att vi tänker efter före så att vi inte gör något dumt och lämnar över någon annan skuld till våra barn och barnbarn. Jag tror att vi kan komma överens också om detta. 234 (M) replik: Tack, , för ditt anförande! Det fanns mycket i det som var tänkvärt. Jag lyssnade särskilt när du beskrev motsättningen mellan stad och land, och jag tror att det ligger mycket i det som du tog upp där. Detta är en motsättning som vi har kunnat se växa. Utgångspunkten är ofta lite märklig i denna diskussion. Jag läste en intressant krönika av , som är en vänsterdebattör som jag kanske inte alltid håller med. Men här hade hon en intressant spaning där hon skrev att när klyftan mellan stad och land växer behöver vi inte åka ut på landet och fråga folk: Varför är ni annorlunda? Stanna i stället i staden och fråga: Varför är ni annorlunda? Jag tycker att detta är tänkvärt. Någonstans är det ofta så i debatterna att utgångspunkten är att staden är . Det är de villkor som gäller och de krav som ställs i staden som påverkar landsbygden. Jag tror att vi måste lära oss att tänka på ett annat sätt. Tyvärr är det ofta så i politiken också. Jag försökte spegla detta i mitt anförande: Det är lätt att ställa krav om man finns i storstaden och inte ser vilka förutsättningar som finns och som behövs för att kunna producera ute på landsbygden. Det är naturligtvis lätt att ställa krav på andra när man inte behöver betala själv. Det kostar inget för en själv att ställa krav på andra. Jag tycker att ett marknadsperspektiv är ganska bra och att utgångspunkten bör vara att den som vill ställa krav också ska betala. Konsumenten bör alltså betala för mervärden i till exempel ekologisk produktion. Där är det konsumenten som bör betala. Det är inte politiken som ska betala. Jag är lite nyfiken på att höra hur resonerar här. Är det inte rimligt att man försöker att vara mer pedagogisk och låter konsumenterna betala för detta snarare än att man skickar pengarna via skatten, via staten och politiken? 235 (MP) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tack för frågeställningen, ! Det är viktiga frågor du ställer när det handlar om vad man från staden kan beställa av landsbygden. Jag hoppas verkligen inte att det är så, utan jag vill att det ska vara ett dynamiskt synsätt. har provat minskade skatter in absurdum , och jag tror inte att landsbygden blomstrade så otroligt mycket . Vi hörde tidigare att en massa mjölkbönder fick lägga ned redan då. Det försvann en massa jordbruksmark, som inte används. Jag vet alltså inte riktigt om ditt sätt är att föredra. De goda sakerna måste man starta. Det vi hade i budgeten med ekologiskt omställningsstöd kostar lite pengar. Det finns ibland en kostnad i att ändra. Många varor är också billiga för att de inte betalar sina kostnader. Man nyttjar miljötjänster som man inte betalar för. Vi hade Overshoot , som det kallas, . Då har världen alltså förbrukat sina resurser för året. Det vi lever på är någonting vi lånar . I midsomras renade vi vattnet som vi använde . Det tar att rena allt vatten man har använt. Jag tror inte att den billiga produktionen är så billig. Ta ett par jeans! Det är vatten i dem under produktionen tills de når konsument. Allt detta vatten ska renas och komma tillbaka. Om man gör en hållbar produktion och betalar de kostnader som uppstår på vägen kommer det att kosta mer för konsumenten. Men det är hos dem som tar den billiga genvägen och inte betalar sina kostnader som felet ligger. Det är därför det är billigt. 236 (M) replik: Tack, , för svaret! Min övertygelse är att när vi pratar hållbarhet är det ett begrepp som består av tre delar. Det är förstås miljön, som är det vi diskuterar ganska mycket här och . Men det handlar också om ekonomin och om de sociala aspekterna. De hänger ihop, och det brukar bli skevt om man lägger tyngdpunkten för mycket på en del och inte på de andra – om man inte tar hänsyn till alla tre delar. Min poäng med mitt anförande tidigare var att om vi ställer tuffa och långtgående krav i som skiljer sig från resten av världen är det ofta att bita sig själv i svansen. Det som då händer är att svenska verksamheter slås ut. Det drabbar ekonomin, vi får lägre tillväxt och mindre pengar i skatt och annat. Det slår mot den sociala delen därför att människor blir arbetslösa och har mindre pengar att röra sig med, och det skapar också andra problem. Det vet vi. I slutändan blir det då också problem för miljön. När vi exporterar vår miljöpåverkan, vilket är vad vi då faktiskt gör genom att produktionen sker någon annanstans i stället, har vi inte uppnått någonting. Snarare har det blivit en försämring eftersom vårt svenska näringsliv oftast är betydligt bättre i miljöhänseende än man är i många andra länder. Jag tycker att det är ett problem att regeringen har en tendens att ha en slagsida där man fokuserar väldigt mycket på miljön och inte väger in de andra aspekterna tillräckligt mycket. Jag tror att det riskerar att leda till problem framöver. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det har talats om skogen här, och jag hade egentligen tänkt tala rätt mycket om den här också. blev det inte så mycket om det, men jag vill ändå ställa en fråga: Vilka effekter kommer de försämrade möjligheter till aktiv skogsförvaltning som skogsägarna tycker sig se att få avseende miljömålen specifikt? 237 (MP) replik: vet jag inte riktigt vad det är du hänvisar till som gör att vi får minskad produktion av skogen, , men jag antar att du hänvisar till att det är några skogsägare som inte har kunnat avverka sin skog. Jag ser att du nickar. Jag förstår att detta är ett problem. Man tror att man ska få en inkomst av sin skog, och så visar det sig att det finns hinder – till exempel skyddade arter eller någonting. Vi har det ju så att man kan göra frivilliga avsättningar och få pengar för detta. Jag tycker också att vi måste gå fram med en ny nyckelbiotopsinventering, så att man som skogsägare faktiskt vet vad man har. Att det ska göras är någonting regeringen får ta till sig. Man ska inte hitta nya arter bara så där heller, utan det är ju bra för en skogs-ägare att veta vad som finns. Det är dock viktigt att vi har ett skogsbruk som tar vara på och stöder alla miljömålen. Vi kan inte sätta ett framför ett annat. Vi har också andra problem med skogsbruket än att man inte får avverka; vi har problem med vattenavrinning, skogsvägar och fragmenterade landområden. Vi måste ta ett helhetsgrepp. Vi har ett nationellt skogsprogram som är igång, och det finns en översyn av skogsvårdslagen. Jag hoppas och tror att detta kommer att bli bra. Det är väldigt många kloka hjärnor som är med och jobbar, så jag har gott hopp om att vi ska kunna använda den gröna atomen och den gröna energin framåt i tiden och slippa det fossila. Men det ska inte ske på bekostnad av andra värden. 238 (KD) replik: Jag tänkte föra ett resonemang med ledamot om bredband. Jag tyckte att det var bra att du tog upp det, , för precis som du säger är det otroligt viktigt för många människor att det finns bredband där ute där vi lever, bor och verkar. Jag tror att ni har talat om att er plan är att ska ha bredband , och ni tillsatte en viss summa pengar. Min fråga är dock: Tror ni att det kommer att räcka? Min bild efter att ha varit ute bland kommuner och människor är nämligen att det krävs enormt mycket satsningar framåt. Det är alltså min första fråga. 239 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Jag hoppas och tror att detta räcker en bra bit på vägen. Redan nu är stöden översökta om, och vi hoppas nu att den miljard det faktiskt rör sig om räcker till att nå målen – förmodligen med råge. Det vi också har är att vi ska vara bäst i världen på att använda oss av digitaliseringens möjligheter. Syftet med stödet är att det ska verka i de områden i där de kommersiella krafterna inte räcker till, och det är ju ute på landsbygden och i småbyar. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi ser nu att det rullar på med bredbandsutredningar överallt men att det också finns en stor ojämlikhet när det gäller var i landet detta har kommit långt. Jag tror att var bäst; där har man något slags byalagsstruktur som har gjort att det har gått fort. Vi håller på, faktiskt i precis denna stund, hemma hos mig och drar kablar genom huset för att förhoppningsvis kunna trycka på knappen före . Detta är otroligt viktigt, och enligt de beräkningar jag har hört om ska det räcka till att nå målet om . Jag hoppas också att vi höjer målet och även når ett nytt mål, för detta är viktigt. Man hamnar nämligen på efterkälken. Om man ska vara en aktiv del av samhället går det inte att vare sig jobba, bo eller leva utan att ha bredband. 240 (KD) replik: Jag tackar ledamot för svaret. Jag tycker att detta är intressant att diskutera, för jag är orolig. Jag märker som sagt när jag är ute bland människor att man inte är med i matchen utan bredband. Jag funderar också lite på att staten äger av . Många människor har ett alternativ innan de får bredband grävt till sin fastighet, men det är faktiskt så att 22 500 har blivit av med och kommer att bli av med sitt bredband via ADSL och året som kommer. Man kan lyssna på en del lantbrukare som är helt beroende av att det finns bredband till djurstallet. Det är ju så invecklat numera; det är robotar hit och andra saker dit, och det ska fodras på olika sätt – och utan bredband funkar det inte. Därför blir jag väldigt bekymrad när jag märker att det klipps och att det inte finns alternativ. Du får stå här som en regeringsrepresentant, , och jag vill fråga dig om regeringen pratar med . Det är nämligen bekymmersamt att länken klipps innan det finns alternativ, det vill säga innan man gräver på sin egendom och så vidare. Detta är otroligt viktigt, så det är min fråga till dig. 241 (MP) replik: Jag är glad att ledamot har så höga tankar om mig. Regeringsrepresentant är jag dock inte, men jag kan agera representant för regeringsunderlaget. Jag har också varit ute och mött dem som har fått tråden klippt och är även personligt drabbad av detta. Det gäller inte bara enskilda människor, utan det gäller också verksamheter ute på landet. Vi har ju en hel del turistföretag som drivs i form av enmansföretag eller småföretag. Det är väldigt skakigt att komma igång, och om man inte har bredband när man har till exempel en konferensverksamhet får man heller inga bokningar. Man kanske har satsat på att vara långt borta från ära och redlighet, så att säga, just för att få de kunderna. Detta är otroligt bekymmersamt, och jag kan bara säga att jag hoppas att vi med dessa pengar kan se till att bredbandet rullas ut så snabbt som möjligt så att denna situation inte ska uppstå. Om det däremot pågår någon dialog med eller inte vågar jag inte säga något om, men jag kan väl också hoppas på det. 242 (V): Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi debatterar budget , och detta gäller utgiftsområde 23. En stor del av utgiftsområdet rör jordbruk och skog, vilket är två viktiga näringar. Jordbruket producerar den mat vi äter, och från skogen får vi en mängd olika produkter – papper, timmer, plankor och så vidare. Denna produktion måste dock bedrivas på rätt sätt. Vad gäller maten har vi i länge verkat för att ska ha en hållbar livsmedelsproduktion. Vi lämnade en motion i riksdag som vi kallade – det hållbara matlandet, och vi tycker att det i denna budget tas steg i rätt riktning. Bland annat tas det steg i rätt riktning vad gäller att få ned de klimatrelaterade utsläppen från den mat vi konsumerar. Det är inga små utsläpp, utan det är utsläpp som har ungefär samma klimatpåverkan som 4,5 miljoner personbilar. Det handlar också om utsläpp till och våra vattendrag som gör att övergödningen späs på, och vi vet att jordbruket är den främsta källan till övergödningen. Från sida tror vi också att med hjälp av en medveten strategi för hållbar livsmedelsproduktion kan bli ledande i produktionen av just hållbar mat. Vi ser redan nu att det finns företag som producerar exempelvis mjölk, grädde och glass med råvaror direkt från växt-riket. Det är företag som växer, och man exporterar till andra länder. I det budgetbetänkande som vi nu debatterar nämns till exempel Formasprogrammet Hållbar livsmedelsproduktion, som omfattar . Detta program handlar om att hitta nya, smarta, hållbara livsmedel. Nämnas kan också tävling i nya hållbara livsmedel, som har pågått , där olika klimatsmarta, proteinrika livsmedel har tävlat mot varandra. Syftet är att hitta nya smarta livsmedel som kan ersätta kött, eftersom man på så sätt kan få ned utsläppen. Här har gråärtsburgare tävlat mot svampproteiner och andra vegetabiliska proteiner. Till slut vann lupinkräm med kejsarhatt. Lupiner är ju ett exempel på svenska baljväxter. Detta tycker jag är ett exempel på hur vi i kan producera mer mat, och vi kan göra det med svenska råvaror. Jag tycker också att det är bra att vi i detta betänkande föreslår extra i direkt stöd till ekologisk mat. Det är tråkigt att flera av de borgerliga partierna avvisar den satsningen. Vi satsar också mer pengar på Eldrimner, som är en verksamhet där man ägnar sig åt lokalt mathantverk. Även där är man kreativ och hittar nya hållbara matlösningar. Vi hoppas också, vid sidan av det som nämns i detta betänkande, att många av de frågor som vi i har drivit ska omhändertas av den livsmedelsstrategi som jag måste erkänna att vi har väntat alldeles för länge på. har jag dock hört att den är på gång, och då hoppas vi att den hållbara maten ska vara i fokus. Jag nämnde skogen tidigare. Det är väldigt bra att det finns ett anslag – som vi höjde – i detta betänkande som handlar om insatser för skogsbruket. Det handlar om mer pengar för att skydda skog. Inte minst kan privata skogsägare sluta naturvårdsavtal för skogsmarker med stora naturvärden och, numera, även för skogsmarker med stora sociala värden.