prot · H309100 · 2016-04-28 00:00:00 — Min fråga är: Kommer den utvecklingen att kräva ny lagstiftning eller räcker den vi har, som ministern ser det nu? 35 Statsrådet (S): Svaret blir tveklöst ja. Vi ser att alla de system som den tidigare borgerliga regeringen i all sin välvilja byggde upp lämnade dörren vidöppen för fuskare och dem som ville utnyttja systemet. Därför måste det till betydligt skarpare lagstiftning för att hindra missbruk av våra skattepengar. Uppdraget att utreda vilka lagstiftningsändringar som behövs har fått, så att vi kan sätta åt dem som fuskar med allmänna medel och bidrar till att finansiera organiserad brottslighet. Kostnaderna för id-kontroller i 36 BORIANA (M): överlämnade Sydsvenska en rapport till ministern för nordiskt samarbete, . Rapporten handlade om de kostnader som de felaktigt utformade id‑kontrollerna orsakade . Ministern uttryckte då tvivel om att gränskontrollerna skulle leda till en miljardförlust för , vilket naturligtvis väckte funderingar. Hur kunde man underkänna en rapport som man inte hade läst? Mina frågor till ministern är: Har ministern läst rapporten? Har ministern ändrat sin uppfattning? 37 Statsrådet (S): Tack för frågan! Det är givetvis en angelägen fråga att vi ska göra olägenheterna så små som möjligt för , som spelar en stor roll för och och det samarbete som pågår där. Vi hade en diskussion i Nordiska ministerrådets samarbetsministergrupp om just den här frågan. mottog jag den här rapporten och kunde också ögna igenom den inför sammanträdet med mina kollegor. Jag har inte ifrågasatt om uppgiften är korrekt eller inte. Jag sa endast att siffran var hög. Vi gav i uppdrag till generalsekreteraren för att göra en grundlig analys av beräkningarna och göra egna beräkningar av merkostnaderna och kostnaderna för samhället för den ökade tid som det tar att pendla. Man ska notera att pendeltiden faktiskt har gått ned. Men vi ska i alla fall göra en grundlig analys. 38 BORIANA (M): En av slutsatserna i rapporten var att integrationen i riskerade att försämras inte bara på grund av de ökade pendlingstiderna. Jag undrar: Vad tänker ministern själv och hennes stab göra, utöver det som har ålagts att göra, just för att integrationen inte ska försämras? 39 Statsrådet (S): Vi har satt igång ett särskilt bilateralt samarbete med för att trappa upp våra ansträngningar för att eliminera gränshinder mellan oss, för att i någon mån kompensera för den olägenhet som gränskontrollerna innebär. Vi har på alla nivåer, mellan alla ministrar, ett tätt samarbete med och andra nordiska kollegor i just gränshinderfrågan. 40 (L): Jag har en fråga till utbildningsminister . Vi har problem inte bara med sjunkande kunskapsresultat i svensk skola utan också med stora ordningsproblem och minskad studiero som får effekter på många håll. Det är inte bara svårt att lära nytt i ett klassrum som är stökigt, vilket särskilt drabbar dem som har störst behov i skolan, utan det är också svårt att rekrytera nya lärare till en arbetsmiljö som ser ut på det sättet, och det sänker generellt förtroendet för skolan och skolans status. Jämfört med Alliansen, som genomförde en lång rad reformer för att öka tryggheten och studieron i skolan, är det nästan reformstopp också på detta område från regeringens sida. I när det behövs ledarskap i utbildningspolitiken, inte minst för att få ordning i klassrummet men också för att få ökade kunskaper, är det tyst. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta på detta område, om några? 41 Utbildningsminister (MP): Vi har vidtagit två åtgärder som kanske är de allra viktigaste för att säkerställa att ledarskapet från rektor och lärare är sådant att man kan skapa arbetsro och ordning i klassrummet och på sin skola. Det är inte sådana åtgärder som får de största rubrikerna, de är inte de enklaste, men det är sådana som gör skillnad. Den ena är nationella skolutvecklingsprogram, alltså systematiskt kompetensutvecklingsarbete, där vi lär av de bästa i skolsystemet. Sanningen är ju att som det på vissa skolor ser ut som beskriver det har vi andra skolor som lyckas skapa ordentligt bra arbetsmiljö för både lärare och elever. De måste få lära sin kollegor. De måste få byta tekniker och lära av varandra. De möjligheterna skapas genom de nationella skolutvecklingsprogrammen. Det andra är samverkan för bästa skola. Där går staten in och jobbar direkt med huvudmän om skolutveckling på de skolor som har de tuffaste förutsättningarna, till exempel utifrån ett arbetsroperspektiv, för att säkerställa att de insatser som vi vet gör skillnad för jämställdhet och för arbetsro implementeras där. 42 (L): Liberalerna och Alliansen genomförde en lång rad åtgärder för att ge rektor mer medel och ge lärare bättre verktyg. Vi inrättade Skolinspektionen. Liberalerna är beredda att göra mer. Vi föreslår i vår budgetmotion en kommission för minskad oro i skolan. Statsrådet har väldigt lite i sin portfölj för att möta den situation som vi befinner oss i. Det är mycket trist. I ett läge där vi verkligen skulle behöva ett ledarskap från utbildningsministern måste jag ställa frågan: Är statsrådet nöjd med läget i skolan ? Är statsrådet nöjd med det han har genomfört ? 43 Utbildningsminister (MP): Nej, vi har mer att göra. Men verkligt ledarskap är att ställa sig bakom de hjältar som gör jobbet, rektorer och lärare, som faktiskt vet vad som fungerar och som ska få rätt förutsättningar för att göra det på sin skola och i sitt klassrum. Rätt ledarskap är inte att stå här och berätta för dem hur de skulle kunna göra det bättre utan att se till att man i skolan får lära av varandra – och det är det vi jobbar med. Lite märkligt är det att Liberalerna, som har kritiserat regeringen för att vara handlingsförlamad, när vi tillsätter en skolkommission för de stora, strukturella frågorna, tror att just ordningsproblemen kan lösa sig genom ytterligare en kommission. Asylsökandes möjlighet att bli arbetskraftsinvandrare 44 (C): gjorde i alliansregeringen tillsammans med en stor reform för att genomföra möjligheten till arbetskraftsinvandring. Vi satte den i sjön och har under resans gång fått göra vissa justeringar för att få den att fungera ännu bättre och se de delar som inte fungerar och där man behöver öppna upp mer. En av de saker som vi har jobbat med är att göra det möjligt att byta spår från asylspåret till arbetskraftsinvandringsspåret. Vi kan se att det finns många olika skäl att se över detta , kopplat till att vi har stor belastning på asylspåret. Det kan finnas en möjlighet att öppna upp här. Från vår sida skulle vi gärna se att det från dag ett finns möjlighet att göra detta byte och att det inte är några stängda fönster. Vi tycker också att den som har fått avslag ska ha möjlighet att göra detta spårbyte. Framför allt ska det vara möjligt att göra denna ansökan härifrån så att man inte behöver lämna för en osäker resa hem, om den ens går att göra, för att göra en ansökan där. Är i detta arbete beredd att se över denna reform? 45 Utbildningsminister (MP): Reformen ligger inte på mitt bord utan på justitieministerns bord, men jag svarar på de allmänpolitiska frågorna. Det är viktigt att konstatera att vi i grunden har ett gott system för arbetskraftsinvandring. De internationella bedömarna ser det, har berömt för det och har pekat ut som ett föredöme i vissa delar. Men det finns ett antal grundläggande problem. nämner några saker som kan få mycket märkliga konsekvenser för enskilda. Vi har också problemet med arbetstagare som faktiskt utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Ska man värna systemet måste man också komma åt utnyttjandet av systemet. Utifrån dessa perspektiv och de internationella utvärderingarna följer regeringen givetvis systemet kontinuerligt och är beredd att föreslå de justeringar som vi ser som nödvändiga. 46 (C): Jag och satt i en tvärpolitisk grupp under vår första mandatperiod här i . Där arbetade man för en human asylpolitik. har många som har befunnit sig väldigt länge i hört av sig till mig. De har fått avslag på sina asylansökningar, och de har under resans gång hunnit etablera sig i – startat företag, driver företag och äger fastigheter – men de får nu inte möjlighet att göra ett spårbyte. Hur ser ministern på detta? 47 Utbildningsminister (MP): Vi behöver såklart de människor som kan jobba och får förutsättningar att bygga ett liv. Det är i grunden det som och inte minst hela behöver inför den generationsutmaning som vi står inför och inför de ekonomiska utmaningar som vi står inför. Det är också det som har varit grunden för det svenska arbetskraftsinvandringssystemet. Jag konstaterar att de migrationsförändringar som diskuterades här innebär att spårbytet i ett skede stärks genom möjligheterna att få permanent uppehållstillstånd vid arbete. Utredningen av brott begångna av unga 48 (M): Min fråga går till statsrådet . genomförde alliansregeringen lagändringar när det gällde unga lagöverträdare. Ändringarna innebar att fler brott som begås av ungdomar ska utredas och att alla grova brott ska utredas, alltså våldtäkter, grova rån, mord och dråp. Lagändringarna skulle visa att samhället ser mycket allvarligt på detta och leda till att man skulle försöka stoppa att unga fastnar i kriminalitet. har utvärderat detta. Tyvärr har det inte gett önskat resultat. av de grova brotten utreds inte, vilket strider mot lagen. Det tycker vi moderater är oacceptabelt. Jag vill gärna veta vad statsrådet tycker om detta. Är det acceptabelt att av de grova brotten inte utreds? Om svaret är nej, vad tänker han göra åt det? 49 Statsrådet (S): Svaret är enkelt: Nej, det är inte acceptabelt. Självklart måste lagen följas av de rättsvårdande myndigheterna. känner jag inte till skälen till att den siffran är så hög som den är. Det måste vi naturligtvis titta närmare på och vid behov ge förtydligade uppdrag till myndigheterna. 50 (M): Tack för svaret. Det är bra att statsrådet är villig att göra någonting åt det. Då övergår jag till en annan fråga som är viktig för oss moderater, och det är att 18–21-åringar har straffrabatt. Många 18-åringar är redan yrkeskriminella. Vi tycker att myndiga personer ska dömas som vuxna. Till exempel en 18-årig yrkeskriminell som mördar någon får alltså 50 procents rabatt på straffet. Det tycker vi är orimligt. Vad anser Ygeman om detta? 51 Statsrådet (S): Jag tror att mer behöver göras när det gäller denna grupp. Men jag tror inte att lösningen finns på straffsidan utan att lösningen finns på upptäcktsrisksidan. Den moderatledda regeringen lämnade tyvärr ifrån sig ett dystert facit när det gäller uppklaring av brott. Alldeles för få brott klarades upp, och alldeles för få gärningsmän fick därmed sitt straff. Det gäller också bland ungdomar. Jag tror att vi måste se på hela rättsprocessen så att fler kan få se konsekvenserna av sina lagbrott. Insatser för nyanlända barns och ungas skolgång 52 (S): tog emot över 160 000 asylsökande. Bland de asylsökande finns det många barn och ungdomar som ska beredas plats i den svenska skolan. En del av dem har gått i skolan, en del har på grund av krig och flykt tvingats till långa uppehåll och en del har haft en sporadisk eller näst intill obefintlig skolgång. Runt om i våra kommuner arbetas det nu för fullt och mycket seriöst med denna uppgift att bereda barn skolutbildning. Men det behövs också stöd. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka insatser görs nu från regeringens sida för att ge kommuner, skolor och lärare stöd för att de ska kunna ge nyanlända barn och ungdomar en god och en bra start i svensk skola? 53 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för frågan. Vi diskuterar ofta svagheterna i det svenska skolsystemet. Men jag tror att vi alla också måste konstatera vilken styrka vi har bland lärare, rektorer och kommuner när de så snabbt lyckades ge barn som behövde en en möjlighet att börja bygga sig ett nytt liv genom en plats i en skola och fram till . Det är en stor styrka, och jag är mycket imponerad över skolornas arbete med detta. Skolorna ska få allt stöd. Det handlar om tre saker: För det första handlar det om stöd i form av ekonomiska resurser och bättre förutsättningar att använda de lärare som finns, till exempel genom bättre förutsättningar att använda asylsökande lärare och fjärrundervisning. För det andra handlar det om att säkerställa att alla är med och tar ansvar – att alla kommuner tar ansvar och att de skolor som har de bästa förutsättningarna också är med och möter nyanlända. Det är för få skolor som gör jobbet. För det tredje handlar det om att vi lär inom skolsystemet, både genom generella kompetensutvecklingsinsatser och genom skräddarsytt statligt stöd till de huvudmän som behöver det när de tar på sig en ny mycket större uppgift . 100 sådana avtal kommer att tecknas och . 54 (S): Jag sitter i utbildningsutskottet, och i utbildningsutskottet fick vi en mycket redig information från som arbetar med regeringens stora satsning, Samverkan för bästa skola. En del av denna satsning i detta program riktar sig till nyanlända elever. Där redovisar man ett generellt stöd till skolor över hela men också riktade insatser till kommuner som har tagit emot väldigt många nyanlända elever i sitt skolsystem. 55 Utbildningsminister (MP): Det är precis detta som behövs. Det handlar alltså om tillgång till generella insatser. Om man till exempel ser att man behöver veta mer om hur man undervisar i matematik för tvåspråkiga miljöer eller behöver veta hur man bygger upp kartläggningsmaterial på ett bra sätt ska det finnas att tillgå. Men det handlar också om skräddarsytt stöd för de kommuner som faktiskt ser en mycket större uppgift än de hade förväntat sig och som inte själva riktigt kan avgöra exakt vad det är de behöver. Då måste staten kunna hjälpa till och skriva ett avtal om vilket stöd som rektorer och lärare behöver. Ungefär 100 sådana avtal kommer att tecknas och . 56 (SD): Min fråga är riktad till statsrådet . I regeringens senaste budget kan vi se en kraftig neddragning på skolväsendet. Man tar bort 303 miljoner för kvalitetshöjande högre utbildningar och 658 miljoner för tidiga satsningar i skolan samt förskjuter 500 miljoner i fråga om neddragning av reparationer av skolor och utemiljö. De två första är dåliga förslag nog. Men statsrådet har inte arbetat speciellt länge i skolan, så han kanske inte förstår vad denna neddragning innebär. Det finns nämligen ett system där 1 betyder trasig och att det bör lagas, där 2 betyder att det bör lagas omgående och 3 betyder att man inte får använda redskapet över huvud taget. Förskjuter man 1:or så att de blir 2:or och 3:or blir det otroligt mycket dyrare än att laga 1:orna. Jag vet inte om statsrådet sover gott om nätterna med tanke på det som han gör med det svenska skolväsendet i och med dessa neddragningar på drygt 900 miljoner som vi talar om. 57 Utbildningsminister (MP): Det är mycket som behöver lagas, bland annat den politiska debatten. Att påstå att vi gör nedskärningar i stödet till elever under de tidiga åren för att en del medel utbetalades i stället för är helt enkelt så nära lögn man kan komma. För föregående läsår kunde skolorna utkvittera 2 miljarder, och alla pengar utkvitterades för att anställa fler för elever under de tidiga åren. För kommande läsår kommer skolorna att kunna utkvittera 2,8 miljarder för elever under de tidiga åren, inklusive fritidshemmen. 2,8 miljarder är i alla världar som jag känner till mer än 2 miljarder – 800 miljoner mer. Man kommer att kunna anställa fler i skolan. Det är bra. Vi ser redan nu att regeringens politik gör skillnad. Det är 5 000 fler anställda i lågstadiet, 3 000 fler anställda i förskolan och 2 000 fler anställda i fritidshemmen – och det har skett . Vi vänder nedskärningar till investeringar. 58 (SD): Det har varit mycket skandaler och interna påhopp inom . Det har handlat om handskakningar och svenska värderingar och traditioner. Det har varit en minst sagt orolig vecka för . Det är många saker som väcker många frågor. Men det finns en fin västerländsk tradition. Det är att man inte sparkar på någon som redan ligger ned. Av den anledningen, eftersom jag är en man av traditioner och väluppfostrad, väljer jag att inte ställa någon fråga om detta. 59 Utbildningsminister (MP): Då väljer jag att avstå från att ställa följdfrågor om inre liv just . 60 (M): Min fråga är till statsrådet . I början av månaden presenterade en kartläggning av både tillgången till it och it-kompetensen i skolan. Kartläggningen visade tydligt att det behövs mer fortbildning när det gäller it-användningen, både allmänt och som en integrerad del av undervisningen. presenterade ett förslag till it-strategi för skolan. Den kompletterades med delar som berör gymnasiet och vuxenutbildningen. Strategin innehåller många intressanta delar, bland annat en del om fortbildning. Fortbildning av lärare när det gäller användningen av it i undervisningen känns akut. Många kommuner har gjort stora investeringar i utrustning. Men lärarutbildningen har inte hängt med, trots att alliansregeringen införde examensmål för it. Det är märkbart tyst från regeringen i frågan. Min fråga till utbildningsministern är: När får vi se konkreta förslag? 61 Utbildningsminister (MP): som denna, när vi först möts av uppgifter om att de nationella proven i engelska inte kommer att kunna rättas eftersom posten slarvat bort facit som varit på väg ut men när vi sedan upptäcker att de äntligen hittats, förstår man behovet av digitalisering i den svenska skolan. Det här är en mycket bra fråga. Jag delar såklart inte beskrivningen av att det inte händer någonting. Jag konstaterar att det med en alliansregering inte blev någon nationell it-strategi, även om många – bland andra – förtjänstfullt försökte driva på för att en sådan skulle komma på plats. har vi tagit första steget mot en nationell it-strategi. har, tillsammans med experter, tagit fram en sådan. Den innehåller de delar som redogör för. Vi kommer att gå vidare med det och se hur det kan implementeras på ett bra sätt. Vi kommer också att möta de experter som har olika synpunkter på den. Det är så man genomför politik. Givetvis ska det finnas tillgång till fortbildning i digitalisering för svenska lärare. 62 (M): En majoritet i utbildningsutskottet beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med ett förslag om ett nationellt digitalt lärarlyft. Jag hoppas att det kan sätta fart på frågan, så att lärare i kan få den kompetens de behöver för att kunna utnyttja teknikens möjligheter fullt ut och så att fler elever får lära sig mer. Jag var ute på . Det är fantastiskt vad det bubblar av positiv energi och möjligheter. Alla lärare bör få kompetens att hantera de möjligheter som finns. 63 Utbildningsminister (MP): Jag instämmer verkligen i det. Här finns enorma möjligheter men också utmaningar ifall vi inte tar vara på möjligheterna. Alla kommer att behöva ha digital kompetens på framtidens arbetsmarknad, faktiskt på arbetsmarknaden . Man behöver det också för att kunna fungera som demokratisk medborgare och för att kunna kommunicera och uttrycka sina åsikter. Det får inte bero på vilken skola man går på eller vilken lärare man har om man ska få det med sig från skolan. Skolan ska överbrygga klyftor, inte vidga dem. Därför behövs digital kompetens i skolan. Tack för engagemanget, ! 64 (S): Vi har i en åkeribransch där oseriösa företag som struntar i sjysta villkor och säker arbetsmiljö konkurrerar på samma marknad som seriösa åkeriföretag, där goda villkor och säkerhetstänk är norm. Regeringen har sedan den tillträdde 2014 gett polisen ökade befogenheter inom just yrkestrafikområdet. Möjligheter till klampning och införande av hög sanktionsavgift mot dem som bryter mot våra lagar och regler har införts och har haft effekt. Regeringen har också gett Transportstyrelsen i uppdrag att utreda frågan om ett skärpt beställaransvar. Det här är viktiga steg mot ordning och reda i åkeribranschen. Mot den bakgrunden undrar jag om inrikesminister anser att polisen har de verktyg och de resurser som är nödvändiga för att kontrollera efterlevnaden av de nya lagarna. 65 Statsrådet (S): Svaret är naturligtvis ja. Men det finns två viktiga aber. Det första är att vi har en åldrande trafikpoliskår. I takt med att de poliserna går i pension urvattnas polisen på viktig trafikkompetens, vilket försvårar kontrollarbetet. Det andra är att polisen står inför en historiskt hög belastning. Det beror på tre saker. Vi har gränskontroller i . Det slukar mycket resurser. Vi har ett förhöjt terrorhot, som har varit på den högsta nivån sedan skalan infördes. Och vi har det största antalet asylsökande sedan . Det här sätter naturligtvis polisens organisation och förmåga på stora prov. Det kan också leda till att det ibland blir brister i det mycket viktiga trafikkontrollarbetet. 66 (S): Polisen står onekligen inför en rad olika utmaningar. Att vara trafikpolis är inte den enklaste av uppgifter. Det är komplicerat. Det är krävande tjänster där man behöver bred ämneskunskap, som det kan ta att arbeta upp. Precis som inrikesminister sa är det många som går i pension. Det är inte enkelt att rekrytera, enligt de signaler jag har fått. Är Ygeman fortfarande lika trygg med att bevakningen kommer att ske effektivt? 67 Statsrådet (S): Ja, det är jag. Men vi behöver också vidta ytterligare åtgärder. Vi har ATK, alltså trafikkameror. Vi får nu permanenta alkobommar i våra hamnar. Det är mycket glädjande. Vi måste driva på i EU för bättre lagstiftning och enklare efterlevnad av den. Cabotagedirektivet och kombidirektivet står ibland nästan i konflikt med varandra som det är . Om vi gör de här sakerna rätt kommer vi att få bättre lagefterlevnad på våra vägar. Och kommer de duktiga svenska åkarna att klara sig bättre. 68 (M): Jag vill ställa min fråga till folkhälsominister . Den handlar om friskvårdsavdraget. I då övervikt och psykisk ohälsa leder till betydande problem bland befolkningen bör vi skyndsamt finna åtgärder som kan motverka dessa folksjukdomar som ger upphov till ökade sjukskrivningar. Det har varit möjligt för arbetsgivare att bidra till personalens friskvård. Med dagens regelverk subventioneras till exempel styrketräning, fotboll och taiji, det vill säga allt från hård fysisk träning till mental avslappning. Det finns dock ett antal sporter som faller utanför definition av aktiviteter som klassas som skattefria motions- och eller friskvårdsförmåner, trots erkänt goda effekter för hälsan. Ridning är i allra högsta grad sådan friskvård. Men det ingår inte i de fysiska aktiviteterna i regelverk. Kommer statsrådet att initiera en översyn av de fysiska aktiviteter som ingår i friskvårdsavdraget? 69 Statsrådet (S): Utgångspunkten för regeringens politik är att så många människor som möjligt i vårt land ska kunna motionera och idrotta. Idrottsrörelsen kan spela stor roll för att möjliggöra detta. Det är också orsaken till att regeringen har höjt de generella anslagen till idrottsrörelsen med 197 miljoner, för att skapa bättre förutsättningar, inte minst för barn och unga, att kunna motionera och utöva fysisk aktivitet. Friskvårdsbidraget är en viktig insats. Det är många som utnyttjar det. Exakt vilka idrotter som ska ingå och hur det ska utformas är fortfarande föremål för beredning inom . Det finns många aspekter att ta hänsyn till, inte minst beträffande jämlikhet och jämställdhet. 70 (M): Tack, ministern, för svaret! Under Almedalsveckan 2014, det vill säga precis före valet, lovade de partier som ingår i regeringen att ridning skulle bli ett av de friskvårdsalternativ som skulle godkännas i regelverk. Om ridning som personalförmån kopplas till en av godkända ridskolor skulle man komma runt frågan om dyr utrustning. Vad anser statsrådet är problemet med att avdraget ska gälla även för ridning? 71 Statsrådet (S): Jag anser att det jobb som ligger framför oss handlar om att ta ett helhetsgrepp kring den här frågan och inte göra som man har gjort tidigare och bara prata om enskilda idrotter separat.