prot · H4098 · 2016-09-23 00:00:00 — § 1 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2016/17:1 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från näringsutskottet. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2016/17:10 Interpellation 2016/17:10 Regeringens satsning på enkla jobb av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 3 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till skatteutskottet: RiR 2016:20 Att hantera ett komplicerat skattesystem – Arbetet med att förenkla för företagen § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:16 till miljö- och jordbruksutskottet 2016/17:32 och 39 till civilutskottet 2016/17:34 och 35 till trafikutskottet 2016/17:30 och 68 till finansutskottet 2016/17:33 och 51 till utrikesutskottet 2016/17:49 till socialutskottet § 5 Svar på interpellation 2015/16:763 om utvecklingen för företag inom ROT-sektorn 1 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att vända den vikande utveckling som statistik visar för ROT-sektorn. Sedan införandet har kostnaderna för ROT-avdraget ökat kraftigt. uppgick kostnaden till , och enligt har närmare 20 miljarder betalats ut . I det läge befann sig efter den förra regeringens mandatperioder med hög arbetslöshet, bostadsbrist och underskott i statens finanser valde denna regering att lägga om politiken. Det vi ser nu är att bostadsbyggandet ökar kraftigt. Antalet påbörjade bostäder är det högsta , och den högre takten i bostadsbyggandet väntas bestå . råder brist på arbetskraft i byggsektorn. För att kunna bygga de bostäder som krävs är det viktigt att styra över en del av de subventioner som gått till ROT-arbeten till att i stället stödja nybyggnation. 2 (M): Regeringens uttryckliga ambition är att ska ha lägsta arbetslöshet . Trots denna målsättning har regeringen valt ett antal åtgärder som leder till färre jobb, inte fler. Det är extra allvarligt när vi nu ser ett nytt utanförskap växa fram. Fler människor står långt från arbetsmarknaden. Regeringen har själv bedömt att utanförskapet kommer att omfatta närmare 1 miljon människor redan om bara om inte kraftfulla reformer genomförs. Men de reformerna saknas i regeringens politik. I stället genomför man flera skattehöjningar, som slår mot jobb och tillväxt. Ett exempel är höjningen av arbetsgivaravgiften för unga, som regeringens egen expertmyndighet bedömer kommer att minska sysselsättningen bland unga med mellan 6 000 och 10 000 personer. Ett annat exempel är halveringen av RUT-avdraget. RUT-avdraget har varit en mycket lyckad reform för att skapa nya jobb – det har till och med finansministern tillstått. Inte minst har RUT-reformen bidragit med många enkla jobb, där det inte ställs så höga krav på utbildning. De jobben behövs. har vi nämligen 200 000 utrikes födda personer som saknar gymnasieutbildning. Många behöver naturligtvis få utbildning, men alla kan eller vill inte få det. För dem behövs de enkla jobben för att de ska få sitt första jobb. RUT-branschen behöver därför bli större, inte mindre. Regeringen går tyvärr i motsatt riktning. En ytterligare försämring har skett i ROT-avdraget. Regeringen minskade avdragsmöjligheterna från av arbetskostnaden. Redan nu kan vi se vilka konsekvenser det får i statistik. Vid en jämförelse visar det sig att var fjärde ROT-köpare har försvunnit, om man jämför juli med . Vi ser samma trend i antalet utförare: 5 660 utförare har försvunnit, vilket motsvarar var femte. Regeringens försämringar av ROT-avdraget har alltså slagit igenom mycket tydligt i statistik, detta i ett läge när behöver fler jobb och goda förutsättningar för företagande. Man ska naturligtvis alltid ifrågasätta vad vi använder offentliga medel till och hur vi utformar skattelättnader. Finansministern menar att vi nu bör ta resurser från ROT-branschen och i stället lägga på subventioner till de stora byggbolagen. Detta har prövats förr, men det har inte lyckats och är heller inte något som branschen efterfrågar för att byggandet ska komma igång. och har skapat många nya jobb, men vi kan inte bortse från att det i de sektorerna har funnits jobb som har varit svarta men som har blivit vita tack vare och . Inte minst har påpekat vilken effekt reformerna har haft på människors acceptans för att anlita svart arbetskraft. ökade andelen som tog avstånd från skattefusk från , och andelen som kände någon som anlitat svart arbetskraft minskade från . Det är viktigt. Vi måste arbeta för att bekämpa skattefusk och riskfulla arbetsmiljöer. När man nu försämrar såväl som kan man alltså inte bortse från risken för att vita jobb återigen blir svarta. Hur ser finansministern på risken för att regeringens åtgärder riskerar att leda till en större svart sektor och ökat skattefusk? 3 Finansminister (S): Jag hör argumenten från , som är ganska exakt de argument som man har fört fram här i kammaren . Det är bara det att vi nu börjar se resultat, och regeringens politik har inte haft alla de effekter som och andra moderater säger att den har. säger att regeringens politik slår mot tillväxten. Sanningen är att vi har mycket hög tillväxt i , högre än i de flesta jämförbara länder – högre än , och och högst i . säger att regeringens politik leder till färre jobb. Nja, antalet sysselsatta har ökat med 120 000 , och arbetslösheten faller jämfört med när satt i regeringen. säger att arbetsgivaravgiften för unga och den förändring vi gjorde där leder till att färre ungdomar får jobb. Nja, ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Hon säger att den förändring vi gör av RUT-avdraget innebär att färre köper . ser vi att RUT-avdraget, fram till och med augusti, inte har minskat. Hon säger att 200 000 människor är utan gymnasieutbildning. Då ska vi veta att hon inkluderar dem som har jobb, för att få upp siffran. Hon säger att det investeringsstöd vi har för hyresrätter inte är något som efterfrågas för att byggandet ska komma igång. ser vi att byggandet nu är det högsta . Det kanske är dags att titta upp från de talepunkter man skrev och se hur verkligheten utvecklar sig. Det blev inte riktigt så som befarade. Däremot är det uppfattning att det är viktigt att bekämpa skattefusk. Jag tror dock inte att ett avskaffande av skatten är det bästa sättet att bekämpa skattefusk i alla lägen. Med den nivå på RUT- och ROT-subventioner som förespråkar är sektorn i praktiken skattebefriad. I längden kan vi inte finansiera en välfärd om stora delar av ekonomin är skattebefriade. Däremot är det viktigt att bekämpa skattefusk, och där har regeringen, bland annat i budgeten, föreslagit att månadsuppgifter ska redovisas per individ från arbetsgivare. Det är något som minskar skattefusket rejält och som är efterfrågat av delar av branschen. Det kommer att betyda mycket för byggbranschen och för att minska fusket där. Jag har en fråga till . I och med att hon är orolig för ROT-avdraget undrar jag: Kommer att återställa ROT-avdraget till i den budgetmotion man ska väcka ? 4 (M): Finansministern har rätt i att har en hög tillväxt. Det är mycket positivt – vi befinner oss i en högkonjunktur. De som står nära arbetsmarknaden har lättare att få jobb, och glädjen över det delar vi naturligtvis med finansministern. Vi får dock inte bortse från de problem som växer på den svenska arbetsmarknaden. Vi har ett nytt och växande utanförskap, och arbetslösheten ökar bland dem som står långt från arbetsmarknaden. Arbetslösheten ökar bland dem som är utrikes födda. Det är jag bekymrad över, och det kräver reformer som regeringen tyvärr inte presenterar. Som jag konstaterade i mitt tidigare inlägg kan vi alltså se en tydlig nedgång i ROT-sektorn sedan ROT-avdraget försämrades. Rent logiskt kan man då tänka sig att försäljningen av byggmaterial borde minska, men det har den inte gjort. har , på uppdrag av Byggmaterialhandlarna, släppt en rapport. Den visar på en ökad försäljning på . Ökningen är förvisso inte lika kraftig som , men tillväxten i branschen är tydlig. Byggmaterialet går alltså åt, trots att ROT-utförarna och ROT-köparna minskar. Kanske fixar fler hemma själva. Kanske kan vi se en ökning av de svarta jobben. Det är naturligtvis för tidigt för att säga, men utvecklingen ger anledning till viss oro. Det vi i vart fall kan konstatera är att branschen vittnar om att sedan ROT-reformen genomfördes av alliansregeringen har efterfrågan på att köpa byggmaterialet svart i princip helt försvunnit. Men vi får naturligtvis inte ta för givet att den efterfrågan inte kan komma tillbaka. utmärker sig för sin höga skattemoral. Vi vill göra rätt för oss. De flesta av oss tycker kanske inte att det är häftigt att betala skatt, men de allra flesta tycker att det är viktigt. Det ska vi värna. Alla barn ska få gå i skolan. Alla ska få hjälp när de behöver det. För detta är det också rimligt att kräva in skatt. Men den höga skattemoral som vi har får vi inte ta för given. Den bygger på ett högt förtroende för det offentliga som vi måste vinna om och om igen. Skattemoralen ökade markant under Alliansens regeringstid. Införandet av och bidrog enligt till viktiga attitydförändringar när svart blev vitt och otrygga jobb blev tryggare. Frågan är alltså vilka effekter vi kan befara när , och också , nu försämras. Men, fru talman, det finns även andra orosmoln när vi ser till regeringens neddragning av och . Ett är vilka signaler som regeringens försämringar sänder. Det skapar nämligen oro i branschen. Man frågar sig vilket som är nästa steg, och man drar sig för att investera. Ett annat är regelkrånglet. vid makten minskade de administrativa kostnaderna för företagen med , och närmare 600 förenklingsförslag genomfördes för att göra vardagen lättare för företagen. Så sent som i går riktade skarp kritik mot regeringen för att man skapar alldeles för mycket regelkrångel på skatteområdet. Regeringens konsekvensutredningar saknar information om hur företagens administrativa kostnader påverkas. Man underskattar helt enkelt hur mycket regelkrånglet kostar företagen och i förlängningen drabbar jobben. Med regeringens räkningar blir och svårgripbart och bidrar till det här krånglet. , – det är rena regeldjungeln både för hushåll och för företag. Hur ser finansministern på skarpa kritik från i går mot det ökade regelkrånglet på skatteområdet, särskilt mot bakgrund av och ? Sedan ber jag att få återkomma när det gäller vår egen budgetmotion. 5 Finansminister (S): Här har vi en diskussion om hur viktigt tycker att det är att skattebefria ROT-sektorn och ha 50 procents reduktion. Men sedan kan hon inte svara på om kommer att föreslå det i sin budgetmotion. Det måste ni ju veta! Det är ändå du som är ansvarig för skattefrågorna i . Om vi nu har en diskussion och du säger hur dåligt det är med den förändring som regeringen har gjort måste du naturligtvis ha bestämt dig för att du ska återställa förändringen. Varför har vi annars den här interpellationsdebatten? Här måste vi kunna få ett tydligt svar. Annars upptar ni bara tid i onödan. Jag förväntar mig ett ordentligt svar i nästa anförande. säger att arbetslösheten ökar bland dem som står långt från arbetsmarknaden. Här kan vi dock notera att de som jobbar i ROT-branschen sällan står särskilt långt från arbetsmarknaden, eftersom det krävs kvalifikationer och det dessutom gäller kvalifikationer som det råder brist på. När man bygger nytt efterfrågas det mycket arbetskraft, och det råder brist inom de yrkeskategorier som utför ROT-arbete. Vad gäller regelkrångel är det naturligtvis viktigt att vi har så enkla regler som möjligt för företag. Men ROT- och RUT-undantagen har ju ökat regelkrånglet. Det faktum att man över huvud taget har och är något som ökar regelkrånglet och gör skattesystemet mindre enhetligt och enkelt för företagen. 6 (M): Jag får väl påminna om att granskningsmakt är till för att granska regeringen och inte för att regeringen ska granska oppositionen när det gäller en budgetmotion som inte ens har väckts. Det är regeringen som styr landet och som bör svara för den budgetproposition som man presenterade . Då kan vi konstatera att regeringen, trots höga ambitioner vad gäller arbetslösheten, är ovarsam med jobben. Man höjer skatten på flera områden som slår just mot jobben: höjd inkomstskatt, försämrad , försämrad , höjd bensinskatt, skatt på surfplattor, mobiltelefoner och annan hemelektronik, för att nämna något. Man säger sig använda pengarna till investeringar, men har de investeringarna inte burit frukt. Inte ens av alla utlovade extratjänster och traineetjänster har blivit verklighet. När man lägger skatt på jobb för att använda till reformer som uppenbarligen inte skapar jobb har vi ett minussaldo som framöver inte har råd med. Men regeringen är trots detta märkbart nöjd, och det oroar. Med ett växande utanförskap borde finansministern presentera långsiktiga reformer som skapar jobb och som gör det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Bara så kan vi bygga starkare och garantera en god välfärd för dem som behöver det. 7 Finansminister (S): Då var vi tillbaka på talepunkterna igen. Men vi kan bara, beträffande alla de effekter som och andra moderater hävdar att regeringens politik skulle få, konstatera att den inte har lett till detta. Det beror på att man, när man tar ut skatt, inte bara kan titta på det faktum att man tar ut skatt utan också måste titta på vad man använder skattepengarna till. Regeringen har genomdrivit viktiga reformer för att öka tillväxt och sysselsättning i . Det gäller inte minst det faktum att vi nu satsar rejält på att det ska byggas nya hyresrätter, så att ungdomar får möjligheten att sätta nyckeln i sin första egna lägenhet. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta . I stället för dyra och ineffektiva skattesubventioner satsar regeringen på möjligheten för ungdomar att få utbildning eller praktik och slippa gå sysslolösa . Vi gör historiska satsningar på skolan. Det är 10 miljarder i riktade statsbidrag till skolan för att alla barn ska få riktigt bra utbildning och känna sig trygga i skolan. Här har vi nu en interpellation där frågar varför regeringen har förändrat ROT-avdraget. Hon verkar tycka att det är väldigt dåligt med den förändring som regeringen gör när vi sänker avdragen – möjligheten att få subvention för att bygga om sitt kök – och i stället satsar på att vi ska få många nybyggda kök. Det är en politik som dessutom verkar ha varit verkningsfull, när vi ser att byggandet ökar på ett sätt som det inte har gjort på mycket . Regeringens politik har gett resultat. Men framför allt kan inte ens svara på om hon kommer att återställa reformen, trots att interpellationen är ställd som att man tycker att detta är dåligt, och det är inte långt kvar tills motionen ska väckas i . Det blir väldigt intressant att se vad som blir resultatet av arbete. Man verkar inte ha bestämt sig än för om man tycker att regeringens politik är bra eller inte. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2015/16:772 om information till skatteutskottet 8 Finansminister (S): har frågat mig när jag beräknar att ledamöterna i skatteutskottet får ta del av beräkningar angående BEPS och om jag står fast vid att svenska företag och som nation blir vinnare på de nya skattereglerna. Aggressiv internationell skatteplanering skadar ekonomin på flera sätt. Den minskar skatteintäkterna och försvårar därmed finansieringen av gemensamma åtaganden, såsom rättsväsen, utbildning och infrastruktur. Den kan också snedvrida konkurrensen genom att företag som ägnar sig åt sådan skatteplanering kan få en otillbörlig fördel jämfört med företag som inte gör det. Det är därför viktigt att arbetet med att motverka aggressiv internationell skatteplanering prioriteras. En samordning på EU-nivå av vissa åtgärder innebär inte bara att åtgärderna blir mer effektiva utan även att spelplanen jämnas ut mellan multinationella och inhemska företag. Samordningen medför att samtliga medlemsländer kommer att behöva ha regler mot skatteflykt och skatteundandraganden, även de som inte är medlemmar i . har flera regler för att motverka internationell skatteplanering medan andra EU-länder inte har det. Vi har till exempel en generell antimissbruksreglering i form av skatteflyktslagen, CFC-regler och regler för utflyttningsbeskattning. Därför kan det förväntas att andra medlemsstater kommer att behöva göra större skärpningar av sina skattesystem än . Arbetet mot aggressiv internationell skatteplanering bör därmed stärka relativa konkurrenskraft inom EU, vilket ökar möjligheter att attrahera investeringar. kan denna positiva effekt på konkurrenskraften till viss del motverkas om EU går längre än tredjeland. Eftersom den aggressiva skatteplaneringen kommer att minska bedöms förslagen sammantaget vara positiva för och skatteintäkterna. De delar som innebär förändring av vår lagstiftning kommer i sedvanlig ordning att åtföljas av en konsekvensanalys när den lagstiftningen kommer till . 9 (KD): Jag är mycket tacksam för att finansministern ger mig möjlighet att uttrycka min oro över beslutsunderlag i allmänhet och konsekvensbeskrivningar i synnerhet i fråga om vår skattebas. Vår samhällsservice betalas genom skatter. Vår samhällsservice betalas av våra medborgare, vilket också förutsätter att de betalar rätt skatt och att de, precis som tidigare talade om, har hög skattemoral. Människor måste vilja bidra, och då är transparensen oerhört viktig. Vi kan konstatera att arbetet mot aggressiv skatteplanering och skatteundandragande bedrivs utifrån en gemensam grund och åsikter från partier, där finansministern har fått stöd i arbetet genom utskott. Däremot finns det inslag i BEPS-arbetet som oroar mig och borde oroa svenska skattebetalare, då den största förändringen inte kommer att bli skatteundandragande utan skattebasen och var man som företag ska beskattas. Självklart är det bra att man som företag inte dubbelbeskattas, vilket vi alla utgår från inte sker. Men i fråga om var ett företags skatt ska betalas kommer det att bli en stor förändring enligt de nya reglerna. är ett litet land i EU, ett litet land i sammanhanget och ett land som är exportberoende. Det borde innebära att om regeln blir att skatt ska betalas där värdet skapas förlorar vi en hel del av vår skattebas, då skatt kommer att betalas i de större EU-länderna. Finansministern har hävdat att det kommer att bli en vinst för med anledning av BEPS-arbetet. Den enda orsaken till vinst kan inte vara att den aggressiva skatteplaneringen ska minska i sådan omfattning att det ger så stora skatteintäkter att det uppväger förlusten av skatt när det gäller den generella skattebasen för företag. Precis som jag skrev i min interpellation saknar jag en genomgripande konsekvensbeskrivning, och finansministern har hävdat att detta blir en vinst för . Det är inte så att jag misstror finansministern, utan säkerligen har hon grund för det som hon säger. Men det skulle vara mycket enklare för mig att konstatera det om jag hade samma eller liknande underlag. Det är inte bara Alliansen i som har reagerat på bristen på offentliga konsekvensbeskrivningar utan även intresseorganisationer och . Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi får ta del av konsekvensbeskrivningarna, så att vi med samma information kan konstatera om regeringen gjort rätt bedömning eller fel bedömning. Att sända iväg regeringen till utan att få konsekvensbeskrivningar känns oerhört skakigt och kan inte vara riktigt ansvarsfullt, även om finansministern med all säkerhet har mer information än vad ledamöterna i har. 10 (M): Jag tackar för en oerhört angelägen interpellation. När man framställer en fråga eller en interpellation kan man ibland känna att man inte får ett så utförligt svar som man hade hoppats på. I detta fall fick ett ganska utförligt svar på sin ena fråga. Men med all respekt har finansministern glömt att svara på andra fråga: När får skatteutskottets ledamöter ta del av beräkningar gällande BEPS? höll skatteutskottet och näringsutskottet en öppen utfrågning om konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning. Mycket kom naturligtvis att kretsa kring BEPS och implementeringen av BEPS på EU-nivå. Det som jag då framhöll gäller : Bekämpning av olovlig kapital- och skatteflykt är en internationellt prioriterad fråga, och det är viktigt att deltar aktivt i det arbetet. Men vår utgångspunkt måste vara att värna svenska skattebaser och svensk konkurrenskraft. Inom har vi därför varit kritiska till kommissionens förslag, som vi tycker har utarbetats för fort, utan konsekvensanalys och landat för långt från slutsatser. Det riskerar därmed att slå mot vår konkurrenskraft. Det inkräktar också på suveränitet gällande skattelagstiftning, och vi är inte ensamma om att arbeta utifrån den ståndpunkten. har beslutat att granska regeringens deltagande i arbetet mot internationell skatteplanering. arbete med att ta fram ett förslag till europeisk skattelag har gått ovanligt fort, och mot bakgrund av att det kan få omfattande effekter på det svenska skattesystemet har funnit skäl att granska regeringens deltagande i EU-arbetet. När jag sa detta på utfrågningen svarade finansministern följande: Vad gäller arbetet i EU med att ta BEPS vidare till EU-lagstiftning har vi från den sida fört fram att vi tycker att det går väl fort och att kommissionen borde göra en grundligare analys av de förslag man lägger fram. Det har inte hörsammats från kommissionens sida, och i brist på en analys från kommissionen har vi från regeringens sida gjort en egen analys av vad det här direktivet kan få för konsekvenser för . Finansministern hänvisade alltså till att regeringen låtit göra en egen analys av vad direktivet kan få för konsekvenser för . Det är också den som ligger till grund för ståndpunkt. Det är viktigt material, och den analysen är vi många som har försökt att få ut. Jag fick nej med hänvisning till att den utgör arbetsmaterial. Jag begärde då att regeringen skulle pröva frågan om begäran att få ut allmän handling. Men jag fick nej även av regeringen, som alltså inte vill dela med sig av sitt underlag. Därför är interpellation oerhört angelägen. Jag hoppas att finansministern här i kammaren i alla fall kan svara på när hon bedömer att ledamöterna i skatteutskottet kommer att få ta del av analys gällande BEPS. 11 Finansminister (S): I detta ärende liksom i alla andra ärenden följer regeringen de regler som finns för offentlig handling och dessutom den arbetsordning som vi har gällande när vi lämnar handlingar till . Svaret på fråga finns i interpellationssvaret när jag säger: De delar som innebär ändringar i vår lagstiftning kommer i sedvanlig ordning att åtföljas av en konsekvensanalys. När detta blir lagstiftning kommer det alltså i sedvanlig ordning att åtföljas av en konsekvensanalys, precis som i fråga om andra propositioner som regeringen lämnar till . Det är då som denna konsekvensanalys kommer till skatteutskottet. När det gäller detta ärende, precis som när det gäller alla andra ärenden, följer vi de regler som finns om handlingar och om när man lämnar ut handlingar. Det är alltså inget konstigt med detta. Det finns inte någon handling på som är en färdig handling, utan detta är ett arbetsmaterial. Det kommer att finnas en färdig konsekvensanalys i samband med att vi kommer med dessa förslag till – helt i sin ordning. Vill man ändra denna ordning handlar det om att ändra den lagstiftning som finns om offentlighetsprincipen och om vilka handlingar som ska lämnas ut från offentliga myndigheter. 12 (KD): Finansministerns svar var givetvis korrekt utifrån den interpellation som jag har framställt men berörde egentligen inte den oro som jag försökte uttrycka när det gäller den svenska skattebasen.