prot · H40948 · 2016-12-16 00:00:00 — Men självklart måste man också kunna ompröva om förutsättningarna väsentligen har ändrats sedan beslutet om den nuvarande planen fattades 2014. Utgångspunkten är dock att det som finns i den gällande nationella planen ska ligga kvar. Det är problematiskt när ett projekt blir så pass mycket dyrare än vad det finns medel avsatta för i form av anslag. Det innebär nämligen att man riskerar att tränga ut andra objekt, som också namnges och finansieras i den gällande planen. Därför är det angeläget att tillsammans med andra intressenter fortsätter arbetet för att säkerställa att detta kan fortskrida på ett bra sätt, självklart utan att andra åtgärder äventyras. Det leder mig in på förtydligandet av svaret på frågan om utbyggnaden av höghastighetsjärnvägen skulle kunna vara till men för tunneln. Svaret på den frågan är nej. Vi har varit väldigt tydliga med att höghastighetsbaneutbyggnaden är viktig för att säkerställa hög tillgänglighet, ökad nytta och stärkt kapacitet i järnvägssystemet i . Men vi har varit lika tydliga med att det måste ske på så sätt att vi också beaktar andra behov i infrastruktursystemet runt om i vårt land. Det ska därför ske på ett sätt som är samhällsekonomiskt klokt, och i den takt som ekonomin tillåter. Varje gång man väljer att vidta en åtgärd väljer man ju i någon mening bort något annat, i en värld av ändliga resurser. Men att försöka koppla fördyringen av Varbergstunneln och svårigheter med att hålla tidsplanen till höghastighetsbaneutbyggnaden är väl ändå att sträcka sig lite långt, för att uttrycka sig försiktigt. 122 (M): Jag skulle vilja lyfta in även bostadsfrågan här. Som nämnde är ju ett stadsutvecklingsprojekt också kopplat till detta, åtminstone sett ur kommuns perspektiv. I samband med att tunneln ska byggas ska också en hamn flyttas eller yteffektiviseras. Då frigörs stora marker, och det uppstår stora möjligheter att bygga en helt ny, hållbar stadsdel. Där kommer ganska många bostäder att kunna byggas, och det behöver verkligen. är ju en tillväxtkommun; rimligt många människor flyttar in. Detta ger en möjlighet att bygga fler bostäder – jag ser att det finns fler här i salen som är engagerade i den frågan. Det finns i grund och botten ett avtal mellan , Region , Jernhusen och , och jag tyckte att ministerns svar i denna omgång var något tydligare när det gäller det avtalet. I avtalet ingår en tidsplan, och jag skulle gärna vilja höra statsrådet kommentera den. Finns det något som antyder att tidsplanen skulle kunna förskjutas på något sätt? Jag har förstått att detaljplanearbetet är igång – ligger väl i fas med det. Där finns alltså inget som skulle kunna utgöra ett hinder. Saker och ting kan ju hända i stora infrastrukturprojekt, men jag skulle ändå vilja ha en kommentar till det. Jag tyckte också att det var väldigt bra att ministern var tydlig med att Varbergstunneln alltså inte kommer att flyttas ur den nationella planen till förmån för höghastighetstågsprojekten. Ministern nämnde också i svaret att det är väldigt ovanligt att projekt lyfts ur planen. Finns det något som skulle kunna leda till att så sker, eller kan ministern verkligen lugna människor i i den frågan? 123 (C): Jag tror, precis som statsrådet , att det är viktigt att inte blanda samman frågan om höghastighetstågen med på det sätt som görs. Om Sverigeförhandlingen leder fram till att höghastighetsbanor byggs, vilket förväntas leda till att vi får fram nya bostäder på andra orter, med snabbare tågkommunikationer som blir ett miljövänligt alternativ till flyget, är det något välkomnar. Det kräver dock att ett sådant projekt kan finansieras och även gynnas ekonomiskt av en fortsatt god tillväxt i , med stabila statsfinanser och en fungerande jobbpolitik med låga företagsskatter, så att kostnaderna för det inte överstiger vad som är samhällsekonomiskt försvarbart. Om höghastighetsbanan byggs behöver stambanorna och de öst–västliga förbindelserna i fungera. Då är och även C viktiga. Men låt oss lämna och ! Jag nämnde i min interpellation Nordiska triangeln mellan huvudstäderna , och , som även sträcker sig hela vägen till östra . har ett antal delprojekt, små och stora. Några är färdiga eller under byggnad, och några är på planeringsstadiet. Detta kännetecknar i väldigt hög grad Västsvenska paketet, som jag följt även som kommunpolitiker i ministerns grannkommun . För del är det mycket viktigt att paketet, som tillkom medan och ansvarade för infrastrukturen, genomförs i sin helhet, även som en del av det stora europeiska projektet: TEN‑T‑banan och Nordiska triangeln. och dubbelspåret genom är en viktig del i byggandet av Västlänken så att flaskhalsar, som har försvagat , försvinner. Alla dessa projekt har ett långsiktigt syfte, och det råder en bred enighet om att de måste genomföras. För många kommer det att betyda olägenheter på kort sikt, men kommer, som också var inne på, värden att realiseras i form av fler bostäder, i och med att stad kan möta havet. Vi kommer att öka tillgängligheten för ytterligare ett transportslag, sjöfarten, där hamnarna i och kompletterar varandra. I skeppas, som också var inne på, en del av den svenska skogen ut – en av våra basnäringar. Vi har också en färjeförbindelse till . Det är kanske många hallänningar och Varbergsbor som lyssnar och som kommer att läsa om detta i tidningarna . Jag känner mig efter den här diskussionen lite mindre orolig, men jag hade ändå hoppats på lite klarare besked från . Kommer hon att verka för att Varbergstunneln påbörjas , och kan hon lova att den kvarstår i den nationella planen –2029? 124 Statsrådet (S): Man ska naturligtvis inte vara onödigt formalistisk. I just de här frågorna har jag dock försökt ha exakt samma hållning. Vår ambition är inte att göra några stora justeringar av gällande nationell plan. Men de beslut som ska fattas 2018 ska vi inte föregripa. Jag kommer inte att ge några konkreta eller entydiga besked om några objekt . Därför håller jag mig till den ståndpunkten även i det här fallet. Ett projekt som Varbergstunneln ligger tydligt i linje med de prioriteringar som regeringen gör i infrastrukturpropositionen, där vi framhåller vikten av att bygga ut kapaciteten i järnvägssystemet, betonar sambandet mellan ökat bostadsbyggande och förbättrad infrastruktur, sätter fokus på att järnvägen blir punktligare och på att vi får kortare restider och så vidare. I ett principiellt perspektiv är det självklart att Varbergstunneln tillhör de objekt som är viktiga och ligger väl i linje med regeringens politik. Sedan är det bekymmersamt. Att Varbergstunneln över huvud taget kommer upp här handlar inte om att det har skett någon annan politisk bedömning av behovet av tunneln. Problemet är att det har uppstått betydande fördyringar i förhållande till det avtal som har nämnts i diskussionen och i förhållande till de medel som finns avsatta i gällande nationell plan. Jag utgår från att de parter som är involverade i detta nu arbetar på för att hitta en bra lösning. Jag förutsätter att man också är beredd att vidta de åtgärder som krävs för att sänka kostnader och hitta bra finansieringslösningar, i den mån det krävs sådana. Jag är inte beredd att här och göra några utfästelser. får , som har uppdraget, och andra intressenter i projektet göra sitt jobb. Så får vi eventuellt återkomma till en politisk diskussion om det skulle bli nödvändigt . 125 (M): Debatten om Varbergstunneln handlar om infrastruktur, men egentligen handlar den om människors resande, om pendling och om kompetensförsörjning för företag. Den handlar om bostäder och om klimatnytta. Det finns en möjlighet att lösa en hel del stora utmaningar. En del av utmaningarna kan lösas med hjälp av detta projekt. I slutändan var det ett bra svar. Jag tolkar det som att ministern har en hållning att inte vara alltför tydlig innan beslut fattas, och det kan jag ha respekt för. Jag tolkar det dock som att det verkar klart att det här projektet kommer att vara kvar i den nationella planen. Det enda som det möjligtvis hänger på är kostnadsfrågan. Där jobbar på. Min avslutande fråga får bli: Vad kan statsrådet göra för att sätta tryck i den frågan eller för att underlätta det arbetet? Finns det något ministern kan göra där? Det vore bra att få ett svar på det. Jag vill avsluta med att önska talmannen, statsrådet och kammarkansliet en god jul och ett gott nytt år. 126 (C): Då kan jag ta vid där avslutade och önska de båda närvarande statsråden god jul och gott nytt år, liksom talmannen, kansliet och övriga närvarande ledamöter. Jag tolkar debatten här som att det sannolikt inte kommer att ske några justeringar i planen –2029. Den bedömning statsrådet gör är att projektet kan genomföras , men hon vill inte lämna några säkra besked av formella skäl. Jag har också fått klargjort att det inte finns någon motsättning mellan tunnelbygget och dubbelspåret i och planerna på att eventuellt, om ekonomin tillåter, genomföra en satsning på höghastighetståg. Det är också ett viktigt klargörande. Det finns alltså ingen undanträngningseffekt där. Jag är glad över att vi hann få detta besked , så att vi slipper bekymra oss om detta under julhelgerna. Jag tror också att tolkningen hemma i är att det finns goda chanser att projektet genomförs. Vinsterna med ett dubbelspår och ett fullt genomförande av Västsvenska paketet är betydande, inte bara i . Vi kan bara beklaga fördyringarna. Det finns säkert goda skäl till dem. En del är klimatrelaterat, och vi gör alla vad vi kan för att minska klimatpåverkan . Men de effekter som redan är orsakade kan vi inte göra så mycket åt annat än att försöka begränsa skadeverkningarna. Det är inte önskvärt att vare sig försena eller försämra genomförandet av . Det är heller inte önskvärt eller troligt att det kommer att bli några utträngningseffekter av detsamma. Med detta säger jag: Tack för svaret, ! 127 Statsrådet (S): Jag å min sida hoppas naturligtvis att , och övriga intressenter kommer att hitta bra lösningar som innebär att projektet kan genomföras som planerat och att man hittar sätt att åstadkomma kostnadsreduceringar, alternativt att man hittar bra sätt att fördela de tillkommande kostnaderna i projektet. Från regeringens sida finns ingen ambition att ifrågasätta projektet som sådant. Däremot är det problematiskt med de ökade kostnaderna. Jag vill ändå ha sagt detta i slutet av den här diskussionen. Jag tackar ledamöterna för frågorna och tillönskar er båda och alla andra närvarande i salen en riktigt god jul och också ett gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad. § 26 Svar på interpellation 2016/17:108 om fördröjning av bredband på landsbygden 128 Statsrådet (MP): har frågat på vilket sätt jag och regeringen avser att möta konsekvenserna av fördröjning av ett fungerande mobilt bredbandsnät för människor, verksamheter och företag i hela landet, som regeringsbeslutet ger upphov till. Det behövs frekvenser för bättre mobiltäckning och bredbandstillgång i alla delar av . Användningen av mobilt bredband ökar. På landsbygden är behovet extra stort eftersom det inte finns fast bredband med hög kapacitet. är det, särskilt med hänsyn till den säkerhetspolitiska utvecklingen, alltmer nödvändigt att aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar kan kommunicera och utbyta information effektivt och säkert med varandra. 700-megahertzbandet är användbart både för nämnda aktörer och för operatörer som anlägger mobilnät för landsbygdstäckning. Regeringens ambition är att det ska skapas förutsättningar för en så snar tilldelning som möjligt av de aktuella frekvenserna. Regeringens uppfattning är att behovet av mobiltäckning och bredbandstillgång i alla delar av samt behovet av en effektiv och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ska gå att förena, och båda frågorna har hög prioritet. Telefoni och bredband, både fast och mobilt, har och kommer att ha stor betydelse på landsbygden, inte minst med den nya 5G-tekniken. kommer även andra band än 700-megahertzbandet att användas för 5G. Inom ramen för det internationella harmoniseringsarbetet diskuteras flera sådana band. kommer också band som används för mobiltelefoni och mobilt bredband med nuvarande teknik att kunna användas för 5G. Regeringen vidtar flera åtgärder för att främja utvecklingen av bredband och bredbandstjänster. anordnade PTS, , i samarbete med Region och kommun, en workshop med brett deltagande av olika aktörer, däribland företrädare för , i syfte att identifiera lösningar för att bygga fast, mobilt eller annat trådlöst bredband som kan medge överföringshastigheter på minst . Regeringen har i budgetpropositionen beräknat att ytterligare 850 miljoner inom ramen för landsbygdsprogrammet ska avsättas för bredbandsutbyggnad på landsbygden. Därutöver kommer, genom en omfördelning inom landsbygdsprogrammets ram, att satsas på utbyggnad av bredband på landsbygden. Det innebär att det befintliga bredbandsstödet har ökat med vår budget. Satsningarna ska göras i områden där kommersiell bredbandsutbyggnad saknas. Dessutom har regeringen möjliggjort bredbandssatsningar på 1,2 miljarder inom ramen för de tre nordliga regionalfondsprogrammen. Satsningarna inom landsbygdsprogrammet och regionalfondsprogrammen ska komplettera och förstärka varandra. Jag kommer också att presentera regeringens nya bredbandsstrategi. blir därmed även i fortsättningen ett land med en av världens bästa infrastrukturer för it-kommunikation. 129 (C): Tack, , för svaret! Att inte vara uppkopplad och att sakna internet och telefoni är redan, och kommer i än högre grad att vara, ett rent fysiskt hinder för människors delaktighet i arbete, utbildning, sociala aktiviteter, myndighetskontakter, hälsovård – ja, snart sagt hela livet. Jag upplever att regeringen nu har fumlat bort två när det gäller utbyggnad av mobilt bredband i hela landet. Det riskerar att leda till en ökad regional klyvning av vårt land. Vad består då det jag kallar regeringens fummel med bredbandsfrågan av? Jo, , som är den myndighet som sköter det här, annonserade om att en auktion för det mobila bredbandet skulle starta . Förberedelsearbetet hade då pågått . I auktionsunderlaget framgick det väldigt tydligt att tillgängliggörandet av 700-megahertzbandet för kommersiella tjänster också skulle gå att förena med behov som blåljusmyndigheterna hade gett uttryck för. Förhoppningarna inför auktionen var mycket stora. Dagen innan skulle ta in intresseanmälan för auktionen, , meddelar regeringen att de tänker förskjuta hela processen med . Regeringen gav också MSB i uppdrag att ytterligare en gång utreda 700-megahertzbandet, trots att det redan fanns inkluderat i den förstudie som PTS tidigare gjort. På en skriftlig fråga från mig svarade så sent som att mobiltäckning och bredbandstillgång för allmänhetens behov ska gå att förena med behovet hos aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar av att kunna kommunicera. På har alltså någonting hänt som får och regeringen att komma till slutsatsen att man ska lägga hela utrullningen av det för landet extremt viktiga 700-bandet i en långbänk. Konsekvenserna av ytterligare två väntan på väl fungerande mobil tele- och datakommunikation över hela landet blir väldigt svåra för människor, företag och samhällsorganisationer. Den av och aviserade klippningen av kopparnätet runt om i landet förvärrar självklart situationen. Min fråga till inför dagens debatt var därför: På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att möta konsekvenserna av ytterligare två fördröjning av ett väl fungerande mobilt bredbandsnät för människor, verksamheter och företag i hela landet, som regeringsbeslutet gett upphov till? Svaret vi har fått tackar jag för. Men det finns givetvis en hel del övrigt att önska, som vi säkert kan utveckla i den här diskussionen. Workshoppar i är jätteviktiga för att hitta tillvägagångssätten. Men vad gör statsrådet mer konkret, till exempel i dialog med och , för att få dem att pausa nedmonteringen av det fasta telenätet? Det är bra att regeringen satsar mer pengar och därmed möter satsningen i budgetmotion på en bredbandsmiljard. Men på vilka grunder hävdar statsrådet att vi ska ha en av världen bästa infrastrukturer för it-kommunikation när vi har valt att pausa hela processen i två till ? 130 Statsrådet (MP): Jag kan försäkra att jag inte har pausat denna fråga. Vi jobbar på flera olika sätt för att se till att få ut ett bra, fungerande, stabilt och säkert mobilt bredband och också fast fiber till så många som möjligt på landsbygden. Det är en av mina absolut mest högprioriterade frågor över huvud taget. I interpellationen från stod det att detta riskerar att dröja . I anförandet nu var det två till . Min avsikt är att det ska gå betydligt fortare än att få till stånd den nya auktionen. Jag hoppas att den ska kunna komma till stånd , så snabbt som möjligt. Det går att förena blåljusmyndigheternas intressen och landsbygdens intressen. Alla kan naturligtvis inte få allting, men det måste gå att samarbeta. Ingen från blåljusmyndigheterna har krävt att de ska ha tillgång till hela bandet , utan det handlar om delar av det. PTS gjorde från början en bedömning som man ansåg borde räcka till. Sedan menade myndigheterna från den säkerhetspolitiska sidan att det inte räckte med den bedömning som PTS gjort. I det läget får man försöka hitta en kompromiss som fungerar. väntar jag på att de utredningar som pågår ska bli färdiga. Därefter ska vi kunna dra i gång den här processen igen. 131 (C): Jag sa två till . talar telekombranschen om när det gäller en omstart, omformulering och ommodulering av affärsmodeller. Man hade ju, statsrådet, ägnat åt att förbereda för den utrullning av auktionen som skulle ske . Det är nya utredningar. Det kommer alltså helt nya förutsättningar. Branschen själv bedömer – det underströks delvis vid ett besök av PTS i trafikutskottet så sent som i går – att det kommer att ta tid att omformulera detta utifrån nya förutsättningar. Jag är djupt oroad över att tiden kommer att rinna iväg. Jag hoppas att statsrådet har rätt: att det ska gå fortare. Jag frågade inte om statsrådet hade pausat sina ambitioner. Det tror jag inte. I tidigare diskussioner har vi ju funnit att vi har väldigt lika ambitioner på området. Jag frågade: Har statsrådet som en konkret åtgärd för att lindra besvären uppmanat , delvis statsägt via , att pausa sin nedmontering av det fasta nätet? Här hamnar vi nämligen i en situation där människor i , och andra delar av landet helt och hållet blir utan telefoni eller mobil kommunikation eftersom nätet klipps för att någon trodde att 700-bandet skulle komma i stället. nämner i sitt interpellationssvar nästa generation av mobilt band, 5G, och dess betydelse för landsbygden. Så är det. Det kommer att ha en dramatisk betydelse för hela vårt samhälle i fråga om transporteffektivitet, smarta industriella processer och enklare funktioner i samhället. 5G kallas sakernas internet. Men för att den teknologin, exempelvis applicerad i självkörande bilar, smarta hus, nya industriella processer och hälsovård, över huvud taget ska vara tillgänglig utanför landets storstadsområden – det är alltså 80–av landets yta – förutsätts att det finns en motorväg att köra på. Det är 700-bandet. 5G står för dörren, statsrådet, och motorvägen är nu blockerad. Känner sig statsrådet trygg? 132 Statsrådet (MP): Ja, jag känner mig trygg. Det var en konflikt mellan de olika myndigheter som var berörda. Kommunikationen och samtalet mellan dem fungerade inte ordentligt, men jag bedömer att detta är på väg att lösas. Jag vet vilka ambitioner regeringen har och att det till syvende och sist är regeringen som styr myndigheterna. Med detta som grund känner jag mig trygg med att det kommer att gå betydligt fortare än vad som befaras av dem som är rädda för att detta ska bli en långbänk och ta . Jag kommer att göra allt jag kan för att detta ska gå betydligt fortare än så och för att det ska landa i att vi får en väl fungerande 5G-struktur över hela landet och även, relativt snart, väl fungerande tal inom 4G. Detta kommer att göra att vi får bättre kommunikationer och möjligheter att ersätta det kopparnät som avvecklas med mobila varianter. Faktum är att det kopparnät som avvecklas inte är framtidssäkert. Det fungerar inte på det sätt som vi skulle vilja och som vi känner att vi i normala fall har behov av, både på landsbygden och i städerna. Jag tror inte att det är någon lösning att försöka stoppa det gamla nätet, som ändå är på väg att ersättas av mobila lösningar. 133 (C): Jag tror inte att vare sig statsrådet eller jag sätter våra förhoppningar till kopparnätet. Men det här är en situation där vissa människors enda kommunikation med omvärlden består i ett kopparnät. Man noterar hur detta klipps ned och stängs ned, och detta sker i en fas där man trodde att det skulle komma en ersättning. Denna ersättning har bromsats genom ett regeringsbeslut, och det är ovisst för hur . Då uppstår ett glapp som möjligtvis är större än det glapp i kommunikationen som verkar finnas på regeringens kanslier, som borde ha väl så lätt att kommunicera sinsemellan. Jag nämner detta eftersom statsrådet hänvisade till kommunikationsproblem. Två – förhoppningsvis kortare. Jag delar statsrådets förhoppning, men jag känner mig osäker på om den verkligen är rimlig. i det stora hela är detta försvinnande lite tid, men omsatt till ny teknik och dess applicerande i samhället – när vi talar om it-kommunikationens utvecklingshastighet – är två oceaner av tid. Det fummel som jag känner oro för, som har orsakat att 700-megahertzfrågan har sinkats, leder till att ny teknik applicerad i arbete, utbildning, hälsovård, företagande, kultur och sociala kontakter riskerar att inte komma hela landet till del. Då klyver vi landet, regionalt och socialt. Jag hoppas att statsrådets energi och ambition ska räcka till att minimera det glapp som har uppstått. Låt mig liksom tidigare talare be att få framföra ett tack för svaret och tillönska alla en god jul- och nyårshelg! 134 Statsrådet (MP): Jag delar helt och hållet interpellantens åsikt att det är en avgörande fråga att vi får ut bra mobil kommunikation och bra fiberkommunikation till landsbygden i . Det är inte acceptabelt att vi lämnar väsentliga delar av befolkning utanför det framtida samhälle som vi håller på att bygga upp. Mer eller mindre alla servicetjänster – från hälsovård till kommuner och myndigheter – kommer , åtminstone i stor utsträckning, att ligga på nätet. Om vi ska vara med på hyggligt lika villkor måste hela kunna vara med. Jag håller helt och hållet med om detta. Jag kan lova att jag kommer att göra allt jag kan, och jag tror att vi – som det ser ut – har goda förutsättningar att gå i land med den målsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. § 27 Svar på interpellation 2016/17:167 om social housing i 135 Statsrådet (MP): har ställt fyra frågor till mig. Den första frågan är om mitt ställningstagande är att har rätt att införa inkomsttak för att få tillgång till bostäder. Den andra frågan är om mitt ställningstagande är att andra kommuner har rätt att agera på samma sätt som . Den tredje frågan är om den modell som vill införa är förenlig med den svenska förhandlingsordningen för att bestämma hyror. Den fjärde frågan är om jag är beredd att vidta åtgärder för att förhindra att social housing införs i utan att frågan först har utretts, remitterats och beslutats i sedvanlig ordning. Jag vill börja med att klargöra vad jag tidigare nämnt, det vill säga att jag anser att begreppet social housing ska användas med försiktighet, då det saknas en entydig definition. Begreppet social housing används ofta utan närmare eftertanke för att beskriva en social sektor av bostadsmarknaden. Bostadsmarknaden är i många länder indelad i segment, med en social sektor som generellt syftar till att tillgodose behovet av bostäder för hushåll som har svårt att få en bostad på marknadens villkor. I har vi en generell bostadsmarknad för alla.