prot · H40946 · 2016-12-14 00:00:00 — I skrivelsen Makt, mål och myndighet föreslår regeringen två nya delmål för jämställdhetspolitiken: jämställd hälsa och jämställd utbildning. De övriga fyra delmålen kvarstår.  jämn fördelning av makt och inflytande  obetalt hem- och omsorgsarbete  att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Denna politik omfattar förstås och tar hänsyn även till andra maktordningar. Till exempel inbegriper politiken ett tydligt hbt-perspektiv. Områdena hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel lyfts särskilt fram. Vi fokuserar på mäns ansvar för och delaktighet i jämställdhetsarbetet, liksom det förebyggande arbetet för att förhindra ojämställdhet och våld mot kvinnor. har en feministisk regering, och det märks. I den strategi mot våld mot kvinnor vi lägger fram har vi ett antal skarpa förslag, och jag ska nämna några. Vi kommer att ändra examensbeskrivningarna för relevanta utbildningar så att kunskapen om våld mot kvinnor ökar. Vi har insatser som riktas till män som utövar våld mot kvinnor för att förebygga våld, och det gäller även våld i hederns namn. Vi har tillsatt en utredning om barns rättsliga ställning i skyddade boenden, och vi satsar på information om jämställdhet och sexuella och reproduktiva rättigheter till nyanlända asylsökande unga. Vi kommer att kartlägga det hedersrelaterade våldet, och vi kommer att utvärdera lagstiftningen om barnäktenskap. Vi kommer också att titta på om hedersmotiv kan vara grund för straffskärpning. Jämställdhet ska gälla alla. Jämställdhet är en mänsklig rättighet. Jag kommer att bjuda in till en nationell samling mot hedersrelaterat våld och förtryck med relevanta aktörer. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Avslutningsvis: Många människor, både kvinnor och män, ser med oro på mycket som händer i världen . Frågor som handlar om mänskliga rättigheter och jämställdhet är inte alltid högst på den globala agendan. Särskilt unga flickors och kvinnors rättigheter ifrågasätts i många sammanhang. Många ser på i dessa tider, och vad vi gör på jämställdhetsområdet har betydelse också i världen. Jag har personligen arbetat med jämställdhetsfrågor i hela mitt vuxna liv, och jag och regeringen kommer att fortsätta att intensivt motarbeta de djupa orättvisor som ojämställdhet faktiskt innebär. Jämställdhet är ett frihetsprojekt, i och i världen, och många – äldre och unga, av alla kön – längtar efter den friheten. Jag hoppas att vi kan vända oro till framtidstro genom ett intensivt jämställdhetsarbete – gärna tillsammans. 70 (M) replik: Jag tackar statsrådet för att hon deltar i debatten; det är alltid väldigt välkommet. Jag tror att detta är en av de frågor där vi i kammaren står varandra nära på många sätt. Vi har väldigt lika målsättningar men ibland lite olika vägar för att nå målen. Jag tänker inte tala om det vi är överens om – för vi är överens om väldigt mycket – utan nämna några frågor jag funderar på. I mitt anförande nämnde jag min mormor och min farmor . De föddes i då kvinnor inte hade rösträtt. Det dröjde tills min mormor var innan hon fick rösta. Många segrar har vunnits , vilket statsrådet nämnde, och många har gått före. Många segrar har också vunnits bara jag har levt, vilket är . Jag är tacksam mot alla som har gått före i olika partier och, naturligtvis, inom arbetarrörelsen. Det är mycket gott som har gjorts. Vi lever dock här och , 2016. Jag oroar mig ibland över debatten – på goda grunder, tycker jag såklart själv. Kvotering till bolagsstyrelser och en jämställdhetsmyndighet har lyfts fram som det primära, och min fundering och det jag skulle vilja höra statsrådet lägga ut texten lite kring är vilka som är de största utmaningarna. Vilken är nästa seger att vinna, och vilken är den viktigaste segern att vinna? Eller handlar det om, vilket jag tror, att de segrar som har vunnits ska komma alla till del? Det finns många kvinnor i som inte alls får ta del av de vinster som många av oss andra, både män och kvinnor, har fått ta del av. Jag ser att många kvinnor jag möter lever långt ifrån den jämställdhet de har rätt till. De lever långt ifrån de rättigheter de har. Det handlar oftast om kvinnor, och de begränsas av män i olika typer av strukturer. är förtrycket våldsamt, och ibland är det en annan typ av förtryck. Jag ser att detta är den största jämställdhetsutmaningen, och jag vill höra från statsrådet vad som är den viktigaste segern att vinna. Eller handlar det om att jämställdheten ska komma alla till del? 71 Statsrådet (S) replik: Att kvotering till bolagsstyrelser skulle vara regeringens viktigaste förslag är det du som säger, . har också sagt att det är en väldigt viktig fråga för regeringen. Det är ett förslag vi lägger fram på jämställdhetsområdet, och vi gör det just mot bakgrund av att man behöver ha förslag på jämställdhetsområdet. Jämställdhet kommer inte av sig självt. Detta löser sig inte av sig självt, och ser man att det går för långsamt – och att det faktum att det går för långsamt drabbar den demokrati vi har – behöver politiken göra någonting. Det är min bestämda uppfattning, och mot den bakgrunden har vi bland annat lagt fram förslag om kvotering till bolagsstyrelser. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Jag som har jobbat länge med detta vet att allt hänger ihop, men om jag måste välja en fråga som jag tror är den allra viktigaste är det kvinnors – och mäns – villkor i kvinnodominerade sektorer på arbetsmarknaden. Därför har regeringen också försökt stötta i den modell vi har, där arbetsmarknadens parter till exempel sätter löner, genom att avsätta 2 miljarder till äldreomsorgen. Det är den största satsningen någonsin på bemanning i äldreomsorgen. Det handlar om att man ska kunna organisera arbetet på ett annat sätt, att det ska finnas mindre stress och att man ska kunna stödja äldre på ett bättre sätt. De rapporter jag får visar också att det faktiskt leder till det. Vi har dessutom avsatt 1 miljard till och den sociala barn- och ungdomsvården. Det var ett väldigt eftersatt område när vi tillträdde. Det är en kvinnodominerad sektor på arbetsmarknaden, och jag tror att dessa medel är oerhört viktiga för att kvinnor – som det ofta är, men gärna också män – ska välja att arbeta och stanna kvar där. Vi har också ökat underhållsstödet och bostadstillägget och på många olika sätt stöttat sektorer i samhället och på arbetsmarknaden där många av de kvinnor med sämst villkor finns. Det tycker jag är en otroligt viktig fråga. 72 (M) replik: Jag delar jämställdhetsministerns bild att det är en viktig fråga. Om man måste rangordna skulle jag sätta den på delad förstaplats eller andraplats. Jag vill ändå nämna varför jag tycker att frågan om utrikes födda kvinnor är så viktig. De har nämligen ingen röst. De har inget fackförbund och ingen som talar för dem. De isolerade kvinnor jag möter har ibland till slut – efter sju, åtta, nio eller – hamnat i en sfi-klass. De kan knappt prata svenska, och det är få som ser dem. Det är få som för deras talan. Det är få som för de unga tjejers talan som blir bortgifta . Därför tycker jag att den frågan är så viktig. Jag ska ge några praktiska exempel. Jag tycker att vi ska införa en på riktigt obligatorisk samhällsinformation för alla som kommer nya till . Många deltar inte i den . Inte för att jag tror att alla blir jämställda för att de deltar i den, men man får reda på vad som gäller och vilka rättigheter man har som kvinna. Myndigheterna har en väldigt viktig uppgift att behandla kvinnor och män lika; Arbetsförmedlingen har haft den uppgiften i många, . Det är inget nytt – men de gör ju inte det. Vad tänker ministern göra åt det? I egna rapporter säger man att myndigheten behandlar män och kvinnor olika. Man skriver det själv! Männen kallas till asylsamtal före kvinnor, männen får ofta ha hand om ekonomin och så vidare. Staten bidrar till en ojämställdhet som jag tror är olycklig. Om jag nu ska säga någonting om kvinnor och arbetsmiljö är jag helt övertygad om att det, precis som ministern säger, är viktigt. Vi satsar väldigt mycket pengar på det i vårt budgetförslag. Det kanske chockar många på den andra sidan att vi sammanlagt lägger mer pengar än regeringen på till exempel , och vi gör det med särskilt fokus på kvinnors arbetsmiljö. Sjukskrivningarna bland kvinnor ökar nämligen, och den sociala ohälsan ökar. Många kvinnor bär ett enormt tungt ansvar. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Här måste mer göras, inte bara ur ett arbetsgivarperspektiv. De fackliga parterna har ett jättestort ansvar. Här måste vi sätta ett ökat fokus. Jag tycker att det är synd att regeringen har avslutat den viktiga uppgiften att sätta fokus på kvinnors arbetsmiljö som vi gav , för det arbetet tror jag skulle behöva fortsätta. 73 Statsrådet (S) replik: Jämställdhet ska självklart gälla alla, vilket jag också sa i min inledning – även utrikes födda, nyanlända och personer som har bott här . Jag vänder mig dock mot antydan om att förklaringen skulle vara att majoritetssamhället skulle vara klart när det gäller jämställdhet, men att det skulle finnas andra som behöver jämställdhet. Så är det inte! Det finns inga underlag som visar att det skulle vara på det sättet. Därför måste vi ha generella åtgärder och specifika åtgärder. Därför har vi till exempel ett program nu för att nå nyanlända med kunskap om jämställdhet och sexuella och reproduktiva rättigheter i , som jag nämnde. Jag håller helt med om att utrikes födda kvinnors integrering på arbetsmarknaden är oerhört viktig. Därför ser jag med oro på att utrikes födda kvinnor ligger långt efter. Men det är bra att de introduceras. Jag tar gärna med mig jämställdhetshistorien. Den är nämligen viktig för att förstå hur ser ut . Jämställdhetspolitiken bygger mycket på att kvinnor liksom män har egen inkomst och eget arbete. Vi glömmer ibland bort det i debatten. När det gäller mina egna system, till exempel ekonomiskt stöd inom , vill jag inte se någon sorts förståelse för att tradition hos personer med utländsk bakgrund skulle innebära att kvinnor till skillnad mot män behöver vara hemma och inte förvärvsarbeta eller sådant. Jag håller helt med om att det är viktigt att föra den dialogen. Jag vet att arbetsmarknadsministern också gör det med Arbetsförmedlingen. Det har jag också själv gjort när jag har besökt arbetsförmedlingar i landet. När det gäller myndigheter har vi utökat uppdraget om jämställdhetsintegrering. Det är nu över 40 myndigheter som jobbar med de frågorna, bland annat och Arbetsförmedlingen. Och de har själva gjort analysen att de behöver göra mer. Det är viktigt att vi behandlar kvinnor och män, kvinnor och kvinnor, män och män lika. 74 (L) replik: , , , , , , , , , , , , , , och – det är förnamnen på de som sitter i . Min enkla fråga är: Varför vill inte regeringen att den ska kvoteras? Kan jämställdhetsministern svara på det? Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Vi liberaler argumenterade kraftigt för att alliansregeringen skulle tillsätta en jämställdhetsutredning. Utredningen har föreslagit att en jämställdhetsmyndighet ska inrättas. Det välkomnar vi. Vi betraktar oss som ett feministiskt parti. Vi anser att det finns behov av en samlad myndighet, inte minst för analysarbete och en del annat. Vi välkomnar alltså det. I den skrivelse som har kommit kan vi däremot inte förstå varför regeringen vill flytta uppdraget om hedersrelaterat våld och förtryck från i till den nya myndigheten. Det finns flera orsaker till att vi inte kan förstå det. Till att börja med är hedersfrågorna inte enbart en jämställdhetsfråga. Det är mer tvärsektionellt än så. Det finns en hbtq-dimension i detta. Det finns en dimension mellan föräldrakollektiv och barn och så vidare. Det är inte enbart en jämställdhetsfråga. En myndighet ska framför allt vara mer inriktad på analys, statistik och den typen av övergripande frågor och ska kanske inte ta hand om frågor av mer operativ och delvis också polisiär karaktär, med koppling till socialtjänst och annat. Risken är att man splittrar upp och skadar den verksamhet som har byggts upp. 75 Statsrådet (S) replik: Jag tycker naturligtvis inte att det är bra med mansdominans och eventuella patriarkala strukturer, varken i fackliga eller andra organisationer. Varför tycker du, , att det är bra att män kvoteras informellt och icke-transparent till bolagsstyrelser – som det är – om du tycker att det är fel att ha formell och transparent kvotering av kvinnor till bolagsstyrelser? Det vill jag höra din syn på. När det gäller myndigheten finns det väldigt mycket underlag. Du sa själv att ni beställde en utredning. granskade också er jämställdhetspolitik och fann att ni hade satt igång många bra saker och att det hade bidragit till en debatt. Det är viktigt. De fann däremot att det inte blev något långsiktigt genomslag, bland annat när det gäller våld mot kvinnor. Ni satsade ganska mycket pengar på arbetet mot det. Därför har vi gått på bland annat utredningens förslag. Det finns uppenbarligen ett behov av mer professionell styrning på jämställdhetsområdet. I alla underlagen sägs det att arbetet, i brist på en myndighet, har lagts ut på många aktörer. Det har förstås gagnat . Vi har en hög nivå av jämställdhet jämfört med många andra länder. Det görs alltså ett bra och professionellt arbete ute i landet, på många olika ställen. Du nämnde själv exempel på det. Vår ambition är förstås att förstärka det, vilket också föreslås i underlagen, genom att samla och samordna och därigenom få ett mycket mindre splittrat jämställdhetspolitiskt genomförande än . Det är själva idén med detta. 76 (L) replik: Det är djupt besvärande att fortfarande har stora problem med ojämställdhet. Det finns någon sorts reproduktion av könsstereotypa eller enkönade styrelser. Det är definitivt ett stort problem. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Men även om man vrider och vänder på detta är frågan ändå om det är aktieägarna eller som ska bestämma över styrelserna. Är det medlemmar eller som ska bestämma över styrelsen? Min och Liberalernas uppfattning är att vi säger nej till kvotering i bolagsstyrelser. Vi kan däremot inte förstå varför man inte ska ha kvotering i de fackliga styrelserna om det nu är så viktigt att ha kvotering i bolagsstyrelser. Kan förklara varför man ska ha kvotering i ett privat bolag men inte i ? Vad är det för logik? Varför ska ha 14–0 till männen år , men alla andra ska tryckas dit genom lagstiftning för att ändra sig? När det gäller jämställdhetsmyndigheten är vårt förslag, vilket jag tror är bättre, att man ska inrätta en permanent och nationell samordning av frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck. Då definieras det inte enbart som en jämställdhetsfråga. Det finns andra perspektiv – barnperspektiv, hbtq-perspektiv och så vidare. Det blir bredare. Därtill riskerar inte den kompetens som har byggts upp att splittras. Jag läser det här snarare som att har problem att få finansiering för myndigheten. Då tar man lite från och lite från några universitet där det finns olika projekt och slår ihop det till en myndighet. Men risken är att man slår sönder fungerande verksamheter. Det är vår kritik. 77 Statsrådet (S) replik: Utländska delegationer som frågar om jämställdhetspolitik tror att har en tradition av lagstiftning när det gäller kvotering. Det har vi ju inte. Vi har ingen lagstiftning om kvotering. Vi har det man kan kalla frivillig kvotering, till exempel i politiken. Jag noterade förut att eget parti har en mansdominans just . Jag antar att ni vidtar åtgärder eller funderar över det. Det är så man jobbar i vanliga fall när det gäller de här frågorna, i riksdagsgrupper och på andra ställen. Vi har inga tankar om att införa politisk kvotering. Det finns länder som har det, för att få in fler kvinnor på beslutsfattande positioner. Vi vill ha ett förslag om fler kvinnor i bolagsstyrelser eftersom det fattas stora beslut där. Det är beslut som får konsekvenser till exempel för miljöfrågor, konsumentfrågor eller vad det nu kan vara. Trots att kvinnor är i stor majoritet bland dem som går ut högskolan med akademisk examen är kvinnor i minoritet, vilket beror på ojämställdhet. En tredjedel av alla chefer i är kvinnor. Trots detta tycker man att man inte kan hitta några kvinnor när man ska rekrytera till bolagsstyrelserna. Det är ett problem. Man har känt till debatten . Man säger sig vilja göra någonting. Men det går för långsamt. Då tycker vi att det är en viktig fråga att vi som i andra länder – bland annat i – kommer med ett sådant här förslag. Det här är ett demokratiskt problem som återstår. När det gäller myndigheten tror jag inte att du har läst på. Själva grejen med myndigheten är just att förstärka det arbete som görs i . Arbetet på jämställdhetspolitikens område är splittrat. Det finns många bra delar, ett bra arbete och många kompetenta människor, och vi vill föra samman detta för att få en samlad större effekt. 78 (C) replik: Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Jag vill börja med att tacka statsrådet för att hon är här. Det har varit i kammaren. Jag kan konstatera att av 54 anmälda minuter har vi nu debatterat i och , men vi har kvar innan vi är färdiga. När det gäller jämställdhet gjordes det under alliansregeringsåren stora satsningar på kvinnors företagande. Vi vidtog främjandeåtgärder för att skapa förutsättningar för att fler kvinnor skulle våga att ta steget. Men det handlade också om ett antal reformer där vi öppnade upp sektorer där majoriteten av dem som arbetar är kvinnor. Därigenom skulle kvinnor få möjlighet att starta och driva företag. Vi satsade på , , ambassadörsnätverk, , LOV, styrelsekraftsutbildningar och många andra olika typer av insatser och åtgärder. Det gav också resultat, för det var många kvinnor som vågade ta steget . Men nuvarande regering har systematiskt med kirurgisk precision lyckats att operera bort varenda liten insats och åtgärd som finns i främjandedelen för att öka kvinnors företagande. Man ger sig också på de grundläggande förutsättningarna för att kunna starta och driva företag inom dessa sektorer. Då tänker jag på den utredning som presenterade för ett litet tag sedan. Statsrådet säger: Det löser sig inte av sig självt. Att tro att kvinnors företagande ska lösa sig av sig självt och inte inse vilka enorma insatser som krävs för att ändra den typen av saker gör mig lite bekymrad. Jag skulle vilja höra vad statsrådet har för syn på regeringens systematik när det gäller att missgynna kvinnors företagande. 79 Statsrådet (S) replik: Jag tycker förstås att det är roligt att debattera, och det är viktigt att man gör det. Jag kan inte svara på den frågan, för vi har ingen sådan systematik för att nedmontera kvinnors företagande. Varför skulle vi ha det? Att kvinnor, liksom män, förvärvsarbetar och tjänar egna pengar i är oerhört viktigt. Vill och kan man göra det genom eget företagande är det bara bra. Det är vår inställning. Jag är glad över många av de insatser som den tidigare regeringen gjorde på det här området. Den förra regeringen gjorde mycket på jämställdhetsområdet. Flera av dessa satsningar fortsätter, och vi kommer att fortsätta att arbeta med den frågan. Jag har inte så mycket mer att säga om det. 80 (C) replik: Det stämmer inte. Ni fortsätter inte. En sådan lysande satsning som till exempel styrelsekraftsutbildning är borta. Uppdragen och initiativen är borta. Någonstans blir jag ännu mer bekymrad när statsrådet säger: Nej, det har vi inte gjort. Vi avser ingenting. Det tyder på en okunskap. anklagar man andra för att inte ha rätt glasögon på sig, att man inte ser och inte förstår, och det hör jag också från statsrådet. Det gör mig bekymrad. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering En annan sak som jag vill ta upp när jag har chans och möjlighet är kopplad till den skrivelse som kom med satsningar dels på en utökning av målen, vilket vi välkomnar, dels på strategin. Men man ska också skapa en ny myndighet. Från har vi länge sagt att vi ser att det finns ett stort behov av att se till att det finns stöd till metodutveckling, erfarenhetsutbyte, måluppfyllelse och uppföljning på jämställdhetsområdet. Vi vill gärna se att en myndighet får det ansvaret, men vi vill inte skapa en ny myndighet som ska bli den ledande myndigheten på det området. Det är oerhört viktigt att respektive myndighet har sitt uppdrag och sitt ansvar så att man inte ska kunna gömma sig bakom någonting annat. Det som också finns beskrivet i skrivelsen handlar om att de institutioner, nätverk och miljöer som har byggts upp , inte bara , ska splittras upp. NCK i bildades . var hela kammaren överens om ge NCK ett riksuppdrag. Att plocka delar från de här för att fylla på i en ny myndighet skulle slå sönder strukturer och föra arbetet tillbaka, vilket jag tycker skulle vara olyckligt. I stället borde man fortsätta att arbeta med de strukturer som redan finns uppbyggda . 81 Statsrådet (S) replik: Jag vidhåller att vi tycker att kvinnor, liksom män, ska starta företag. Kvinnor är i minoritet bland företagarna. Det är ett problem som det gäller att jobba mer med. Det måste jag och näringsministern göra. Vi har inte olika uppfattningar om detta. När det gäller myndigheten ska andra myndigheter och länsstyrelser fortfarande ha ett jämställdhetsuppdrag. Vi har ju förstärkt JIM-uppdraget, Jämställdhetsintegrering i myndigheter, till över 40 myndigheter. De ska ha kvar dessa arbetsuppgifter. Såvitt jag vet är jämställdhetspolitiken det enda område som inte har en genomförande och uppföljande myndighet för politikområdet. I brist på det har man lagt ut frågor på många andra områden. Det är precis det som man vill råda bot på. När man har utvärderat er jämställdhetspolitik har man sett att ni satte igång mycket. Om jag inte missminner mig satsade ni 2,1 miljarder . Av dessa pengar gick ungefär hälften till våld mot kvinnor, men man kan inte se någon effekt. Våldet mot kvinnor har inte minskat. Man kan inte se en långsiktig effekt av jämställdhetspolitiken. Det måste vara ett problem. I de underlag som vi har sägs det att en myndighet som genomför, som följer upp, som håller ihop, som har det uppdraget för sig och som samlar den goda kompetens som vi har i kommer att förbättra jämställdhetsarbetet. Det tror jag på, det tror också kvinnorörelsen på och det tror professionen på. Jag tror att det här är vad vi behöver för att förstärka och professionalisera genomförandet av jämställdhetspolitiken. 82 (KD) replik: Tack för att statsrådet är här för att delta i debatten, trots att den har dragit ut så långt . Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Till att börja med tänker jag ägna mig åt frågan om hedersrelaterat våld. Det gläder mig att statsrådet tänker göra en mer samlad insats på det området. Alliansregeringen tog ju fram en särskild nationell handlingsplan, vilket vi hade krävt tidigare. fick jag på Twitter kontakt med en kvinna från ett asylboende i . Hon säger: Kvinnorna är instängda, männen går ut. Men kvinnorna sitter kvar inne. Vad gör ni? är förmodligen världens mest jämställda land. Hur kan detta få fortgå? Min fråga till statsrådet är: Vad gör statsrådet för att alla kvinnor ska få del av de jämställdhetssatsningar som vi så vackert talar om här? Och hur ska vi förebygga att detta inte fortsätter i det svenska samhället? I en tidigare undersökning säger 70 000 att man inte får gifta sig med vem man vill. Med det stora inflödet av nyanlända personer kommer det att öka ännu mer. Så får det ju inte vara. Som jag har nämnt här har vi haft ett förslag om en särskild enhet, lik den brittiska, som jobbar mot hedersvåld och mot framför allt tvångsäktenskap. Man har olika typer av domstolsorder för att kunna hämta hem bortförda flickor från andra länder, men också för att kunna agera mot föräldrar som tillåter att flickor förs bort. Jag vill för det första fråga statsrådet: Hur ska man få kunskap om sina rättigheter på ett asylboende? För det andra undrar jag: Är hon positiv till en sådan här forced marriage unit?