prot · H40923 · 2016-10-28 00:00:00 — Det de kom fram till var att det kanske skulle behövas en samlande kraft som ser över och tar till vara de erfarenheter man får så att man kan ta dem vidare och sprida goda exempel. Jag tror inte att det behövs en jämställdhetsmyndighet för att göra det. De goda exemplen ska finnas ute i kommunerna och bland de olika statliga myndigheter som vi har. Vi återgår till frågan som jag först ställde om att det behövs krafttag mot hedersrelaterat våld och att ingen ska råka ut för det. Om man ser på den samhällsorientering som ges är det bara en tredjedel som deltar. Det är väldigt lågt. Jag tycker att det ska vara obligatorisk närvaro vid samhällsorientering, och ska alla samlas. Det gäller inte bara männen, utan män och kvinnor ska samlas. Det är så enkelt som att samhället vilar på en värdegrund för hur vi ska bete oss mot varandra. Det är en värdegrund som håller ihop vårt samhälle. Det handlar om människors lika värde och allas rätt till liv och frihet. Det behövs givetvis mer utbildning. I avsaknad av samhällsorientering och genom att en låt-gå-mentalitet vuxit fram i landet har det vuxit fram parallella samhällen där vi vet att ambulans, brandkår och polis motarbetas. Det är inte en utveckling i rätt riktning. Det behövs fler poliser. Det behövs att rättsinstanserna tar hedersvåld på allvar. Det är givetvis ingen lätt fråga. Men det är oacceptabelt att människor inte får leva som de vill. De kan inte vänta på regeringens skrivelse i jämställdhetsfrågorna. Det krävs en kartläggning, som jag var inne på tidigare, för att se hur vi ska kunna ta tag i problemet som uppstår med hedersrelaterat våld. Men det finns också andra problem. Det finns föreningar i landet som förespråkar odemokratiska värderingar. Många av dem får säkert bidrag från stat och kommun. Då kan man inte heller vänta . Jag vill gärna veta: Vad gör vi åt det? Hur ska vi säkerställa att de inte får de bidragen? Är regeringen beredd att se över detta? Hur ser regeringen på att en anställd hos inte behöver skaka hand med en kvinnlig medarbetare eller att man separerar män och kvinnor i badhusen? Det är inte rätt signaler för att nå ett jämställt land. Exemplen kan säkert göras många. Det viktiga är att vi måste få ett samhälle som värderar män och kvinnor precis lika med samma rättigheter och samma möjligheter att bli precis vad de vill. 12 Statsrådet (S): Jag återkommer ändå till att det är ett känt konservativt debattrick att skratta åt enskilda jämställdhetsförslag, håna dem och förminska dem och sedan säga: Jag är jättemycket för jämställdhet. Vi skulle tjäna på att seriöst diskutera: Vad behövs för att få genomslag i verkligheten? Du säger att du vet att det finns effekter. Faktum är att ni dessutom beställde en jämställdhetspolitisk utredning. Det tycker jag var bra. Den har till och med i sin rubrik att det behövs en myndighet för att förändra verkligheten med de pengar vi satsar. Det var bra att alliansregeringen hade över 2 miljarder till jämställdhet, men du kan väl inte på allvar tycka att det var bra att de inte fick effekt på lång sikt, ? Jag har otroligt svårt att tro det. Du får gärna försvara det. Det finns många belägg för att effekten uteblev. Till exempel kan vi se att våldet mot kvinnor ligger kvar på samma nivåer som , och ni hade makten av dem. Vi ser över trossamfunden. Apropå att vänta så gjorde ni det . Ni såg inte över trossamfunden och deras roll i förhållande till detta. Jag håller dock med dig om att det är viktigt, och jag ser fram emot förslaget. ska man naturligtvis bara använda medlen till att sprida demokratiska värderingar inklusive jämställdhet, och då måste man ha kontrollerande mekanismer så att man ser att det fungerar så . Jag håller också med om värdet av utbildningar för befolkningen i största allmänhet och till exempel förebyggande insatser när det gäller mäns och pojkars roll i jämställdhetsarbetet. Det är viktigt i hela befolkningen. Det är också viktigt när det gäller nyanlända och ensamkommande. Därför lägger jag fokus på förebyggande arbete i strategin mot våld mot kvinnor. Det har vi gjort alldeles för lite av. Det visar också utvärderingarna och studierna. Vi måste se till att förtrycket inte finns från början över huvud taget. I den ambitionen tror jag liksom du att man behöver vända sig generellt till befolkningen och särskilt till män och pojkar, tror jag i varje fall att du menar, men också specifikt till olika grupper. Därför har vi också tagit initiativ till en utbildning som man kan använda på till exempel HVB-hem. Där tar Din ungdomsmottagning på nätet och den myndighet som arbetar med ungdomsfrågor fram en manual så att man kan nå HVB-hem och ensamkommande unga nyanlända med kunskap om sexuella och reproduktiva rättigheter och hälsa, där dessa frågor ingår. Hur ser svensk lagstiftning ut? Hur fungerar jämställdhet i ? Det gäller till exempel att det är förbjudet att köpa sexuella tjänster och vad hela vår lagstiftning innebär. Självklart ska också polisen och andra rättsvårdande myndigheter jobba med dessa frågor. Vi gav ett uppdrag till polisen att jobba med sexuella och andra övergrepp mot barn. Det är ett exempel på vad vi gör . Som jag sa har i redan uppdraget att arbeta specifikt med den frågan. Jag har också sagt att när vi lägger fram den nationella strategin och det blir känt vilka åtgärder som finns däri vill jag kalla till en nationell samling med alla aktörer för att verkligen säkerställa att alla tar frågan på allvar och också kommer att vidta de åtgärder som finns i strategin. Jag har fokus på genomförande. Jag vill att detta politikområde ska vara effektivt och använda sina medel i förhållande till människorna, precis som alla andra politikområden. 13 (M): när man hör representanter för partier på vänsterkanten känns det nästan som att jämställhet skulle vara en vänsterfråga, men det är det inte. Vi tycker precis som alla andra att jämställdhet är en viktig fråga. Det är en frihetsfråga, som jag ser det, att var och en får utveckla sitt liv och bli precis det de vill utan att bli förhindrade av någon norm eller kultur. När vi talar om satsningarna som gjordes under alliansregeringen kan jag upprepa att det aldrig har satsats så mycket på jämställdhet som det gjordes . Det är möjligt att den nuvarande regeringen tycker att är en lite jobbig situation att Alliansen satsade mer på jämställdhet än vad någonsin någon socialdemokratisk regering har gjort i mannaminne. Mäns våld mot kvinnor är ett problem delvis för att det finns ett stort mörkertal. Förhoppningsvis är det fler som anmäler de brotten nu med tanke på de satsningar som har gjorts. Men om man inrättar en jämställdhetsmyndighet kan risken bli att man förskjuter alla jämställdhetsfrågor till den jämställdhetsmyndigheten och att inte de andra myndigheterna arbetar just med jämställdhetsfrågan. Det är ju precis som arbetsmiljöfrågorna. Dem måste var och en arbeta med på sin arbetsplats, och det gäller jämställdheten också. Var och en måste ständigt arbeta med jämställdheten, och varje timme. Det kan man inte bara skjuta över till en annan myndighet. Jag menar att lösningen inte är att inrätta en ny myndighet för att komma åt jämställdhetsproblemen i . Där tror jag alltså att regeringen är helt fel ute. Det krävs så mycket mer än en myndighet. I det här fallet, när det gäller nyanlända exempelvis, krävs det utbildning, och då är det viktigt att den är obligatorisk och inte bara erbjuds. Man ska säkerställa att män och kvinnor går dit och får ta till sig de kunskaper, normer och regler som gäller i , herr talman. 14 Statsrådet (S): Tack, , för den här debatten! Det är verkligen en viktig fråga, och det gläder mig att vår analys när det gäller själva problemet i stor utsträckning överensstämmer. Man behöver samarbeta om detta för flickors, kvinnors och andra utsattas skull. Det är en jobbig situation, som sa, men jag tycker också att det är en jobbig situation att han är kritisk och menar att man inte kan se effekter av medlen. För mig är det obegripligt, för är det något förslag som jag har lagt fram som är så underbyggt av fakta så är det detta. Det här handlar enbart om att göra jämställdhetspolitiken professionell som andra politikområden. Det handlar till exempel om att sprida exempel. nämnde själv simhallar som har uppdelade tider och så vidare. När man får syn på ojämställdhet så frågar man sig: ”Åh, hjälp, jag har hittat ojämställdhet, vad ska jag göra”? Med en jämställdhetsmyndighet kan man till exempel se att det finns ett antal kommuner, organisationer och andra som har jobbat med detta, inte sällan med gemensamma medel, och tagit fram bra metoder som inte går ut på att dela upp eller separera. Detta är att förstärka jämställdhetsarbetet. Det är dock inte den enda åtgärden för att jobba för jämställdhet och mot hedersrelaterat våld. Det har aldrig fungerat så. Jämställdhetspolitiken handlar ju verkligen om att ta politiska beslut, att ha politisk vilja och att våga när det behövs, och det måste man göra på en mängd områden för att uppnå allmän jämställdhet. Därför måste man ha en myndighet och dessutom göra en massa saker för att förstärka politikområdet. Jag ser fram emot att debatten går vidare, och jag kommer att stå upp på flickors och kvinnors sida mot det hedersrelaterade våldet. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2016/17:46 om lag om kvotering 15 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vilka andra åtgärder jag kan tänka mig att vidta för att öka den kvinnliga representationen såväl i bolagsstyrelser som på högre chefsposter. Regeringen vill öka jämställdheten i hela samhället. Ett jämställt beslutsfattande ger företagen mångfald som kan öka deras konkurrenskraft. För att driva på utvecklingen har regeringen föreslagit att av styrelseledamöterna i aktiemarknadsbolag och statligt helägda aktiebolag ska vara av vartdera könet. Promemorians förslag ger en jämnare fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män i landets största bolag. Det har i sig ett värde. En sådan utveckling kan också bidra till att urval och rekrytering av såväl styrelseledamöter som personer på ledningsnivå görs utifrån en bredare rekryteringsbas i syfte att ta vara på kompetens hos såväl kvinnor som män. Då förbättras även förutsättningarna för kvinnors företagande i allmänhet. Regeringen vidtar vid sidan av det nämnda lagförslaget ett flertal olika åtgärder för att förbättra jämställdheten mellan kvinnor och män i arbetslivet. Dessa har betydelse även för till exempel styrelserepresentation och ledande befattningar som inte omfattas av lagförslaget. Till exempel ökade andelen kvinnor på ledande befattningar när de statliga bolagens styrelser blev mer jämställda. Ett annat exempel är att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring. Syftet är att identifiera problem och föreslå åtgärder för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden, ett jämställt föräldraskap och även fortsatt bidra till goda uppväxtvillkor för barn. Näringslivet delar regeringens syn att båda könens kompetens måste tas till vara. Jag förväntar mig därför att även näringslivets aktörer fortsätter att arbeta för att åstadkomma mångfald i bolagens styrelser och ledningar och därmed öka bolagens konkurrenskraft. 16 (M): Tack, näringsministern, för svaret! Jag blir ändå förvånad över att den här reformen om kvotering till bolagsstyrelser blir en så viktig symbolfråga för regeringen. Tittar man på där kvotering infördes kan man inte se de fördelar som man kanske skulle vilja se, för det har inte blivit fler kvinnor på mellanchefsnivå eller fler kvinnliga vd:ar. Det har inte hänt i . Det är bara det uppenbara som har hänt: fler uppdrag till en liten privilegierad grupp av kvinnor som redan har uppdrag. Min uppfattning är därför att regeringen nu satsar på styrelseproffsen i stället för på de många kvinnorna. Det finns problem på arbetsmarknaden, till exempel i form av löneskillnader, och en orsak till det som är lätt att se är att det finns många kvinnor i offentlig sektor och många män i det privata näringslivet. Vill man då göra någonting åt detta borde man uppmuntra företag i välfärden. Därför är min fråga återigen: Vad tror regeringen sig uppnå med att införa kvotering till bolagsstyrelser när man inte kan se att det blir fler kvinnliga chefer på lägre nivåer? 17 Närings- och innovationsminister (S): Tack till interpellanten för den här diskussionen! Den är viktig. Om kvinnor hade bedömts efter sin kompetens hade vi redan haft ett mer jämställt näringsliv. Det är ett faktum, och det är också därför näringslivet själva har argumenterat för att det är ett problem att man har så ojämställda styrelser i näringslivet. Det är därför näringslivet själva genom koden har bestämt att man ska uppnå jämställda styrelser, därför att man tror att arbetet i styrelserna då blir bättre. Det finns också forskning som visar att mer jämställda styrelser de facto fungerar bättre, inte bara i styrelserummet, och att de också producerar mer lönsamma bolag, vilket är spännande. Det är också statens erfarenhet. Det känns som om det här skulle vara en ny diskussion om styrelserepresentation, men så är det ju inte. tog den dåvarande socialdemokratiska regeringen initiativ till att sätta upp ett mål om jämställda styrelser i de statliga bolagen. Det tog , , att uppnå jämställda statliga bolag. har vi haft en situation med jämställda styrelser i de statliga bolagen. Vad har då hänt? kom ny statistik från som visar att , bland de undersökta länderna i , var det land som hade kommit längst både när det gäller styrelserepresentation i de statliga bolagen och när man tittar på antalet vd:ar i de statliga bolagen. Vår erfarenhet från de statliga bolagen är alltså väldigt tydlig: När man fick jämställda styrelser började också styrelserna att ställa krav på rekryteringsprocesserna för ledande befattningshavare så att man fick ett brett urval. Detta har lett till att leder utvecklingen även när det gäller kvinnliga ordförande i statliga bolag. Enligt den senaste siffran som jag har är av de statliga bolagens vd:ar kvinnor, att jämföra med börsbolagen där motsvarande siffra är . Mer jämställda styrelser har alltså haft effekt i . Före den här debatten hade vi en annan debatt om jämställdhet. Det är lite märkligt att hamnar på fel sida varje gång vi ska diskutera en jämställdhetsreform. Historiskt sett har det varit rösträtten, särbeskattningen, föräldraförsäkringen; vid varje stor reform som har drivits fram för att öka jämställdheten i har tyvärr varit på fel sida. Och hamnar man återigen på fel sida och säger att det visserligen är bra med jämställdhet men inte just nu och inte så snabbt och att det kan vänta. Min fråga blir då: Hur länge är beredda att vänta på att vi får jämställda styrelser och jämställda ledningsgrupper i ? Är det inte bra att ta vara på den kompetens som finns i hela befolkningen och att faktiskt se till att kvinnor och män får samma chans i samhället att nå sin fulla potential? 18 (M): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag är av uppfattningen att en ägare ska få utse sin styrelse. Man får titta i sitt bolag och se vilken kompetens man vill ha. Det finns ju företag där det bara sitter kvinnor i styrelsen. Ska man då tvingas ta in en man som man inte tycker är lika kompetent? Den frågan finns också. Sedan är det ju det att det har krupit upp också att man tittar på kompetens. Om man verkligen vill titta på vad som är viktigast för kvinnor och deras företagande kan man se på hur det ser ut i och de länder som slår oss med hästlängder och har fler kvinnliga vd:ar och fler kvinnliga chefer. Det är de länder som har mer privat verksamhet i välfärden. Så är det. Jag kan inte förstå varför man inte ska låta kvinnor driva företag på samma villkor som män som gör det i industrin, i byggbranschen, som asfaltsläggare, elektriker eller rörmokare och som kan göra detta, och de måste göra vinst också för att kunna driva sitt företag. Jag ser det som att det här är en symbolfråga. Jag har varit ute på många företag, och det arbetas mycket med att rekrytera kompetent personal, både kvinnor och män, och man lyfter också kvinnor i företagen. När det gäller den här symbolhandlingen är ett ensidigt krav på kvotering den viktigaste reformen, och jag anser att man inte ser vad som verkligen spelar roll. Det är inte bara det här med öppenhet för privata företag i välfärden, utan vad som också skulle hjälpa till är att man skulle kunna utöka RUT-tjänsterna. De kvinnor som har använt RUT-tjänster mest har använt tiden de sparat till att arbeta mer. Det har alltså varit en hjälp till att kombinera hemarbete med sitt eget arbete. Därför anser jag att när det gäller modernt jämställdhetsarbete måste man se i näringslivet att både kvinnor och män kan utvecklas på sina egna villkor. De ska inte delas in i olika kategorier utan snarare befrias från att delas in i kategorier, och alla människor oavsett kön eller någon annan uppdelning ska ges samma möjligheter. 19 (M): Som herr talmannen vet är jämställdhetsfrågan en fråga som berör mig mycket och något som jag kämpar hårt för. I grund och botten handlar det om att vi inte tar vara på de resurser vi har i . Det är essensen av hela problematiken. Då får man titta bakåt i historien. Det är ganska bra att göra det ibland för att ta reda på varför det ser ut som det gör . I mångt och mycket handlar det om utbildning. För 20–utbildade sig kvinnor inte i lika hög utsträckning som män. Men det här börjar ändras, så det är nu nästan fler kvinnor som utbildar sig. Problemet är att vi också måste locka kvinnor till de tekniska utbildningarna. Om man jämför andelen kvinnor som utbildade sig för 20–och andelen kvinnor i styrelser ser man att de är ganska lika. Man vill gärna ha människor som har kunskap i en styrelse. Då är utbildning en del. Om man tittar på utbildning då och utbildning sedan och hur styrelserna ser ut är det alltså ganska lika, och det här är med andra ord en fråga som kommer att lösa sig ju mer kvinnor utbildar sig för att på så sätt också kunna anpassas till näringslivet. Vi har en feministisk regering som säger att man har kvinnliga vd:ar i statens bolag. Det är ju helt uselt egentligen. Jag skulle förvänta mig att den här feministiska regeringen sa att den hade i alla fall kvinnliga vd:ar. Vad tänker ni göra åt det? var inne på det här med . Regeringen säger att man vill öka jämställdheten på en rad områden. Men sedan motarbetar man samma sak på andra sidan. Just RUT-reformen har inneburit att många fler kvinnor har kunnat arbeta mer – tyvärr är det fortfarande så att de allra flesta kvinnor har hand om hemarbetet, och där kunde man ju önska att männen skulle ta mer ansvar – och det har regeringen försämrat i RUT-reformen. Det har också inneburit att vi har fått väldigt många fler kvinnliga företagare. Vi måste få fler kvinnliga företagare i det här landet om vi ska lyckas med de jämställdhetspolitiska målen. Men att vara företagare i är inte heller lätt. Där motarbetas alla, inte bara kvinnor. Det finns alltså många hinder som regeringen sätter upp mot att det ska bli fler kvinnor, och sedan kommer lösningen med en tvingande lagstiftning, möjligtvis, om kvotering. Man ska också inrätta en ny myndighet som ska övervaka allt detta. Det är inte rätt sätt att angripa problemet. Vi måste se vilka hindren är för att få fler kvinnor i styrelser exempelvis. Det är märkligt att såväl som och har fler kvinnliga ledare – företagsledare och chefer – än vad har. Man kan undra vad det beror på. 20 Närings- och innovationsminister (S): Det här är en jättespännande debatt. Den kan verkligen handla om nästan allting. Och det ska den ju göra, för det här är en viktig fråga om jämställdhet. Däremot märker man, om man skrapar lite på ytan, hur lite har jobbat med den här frågan och . Ni har inget historiskt track record när det gäller jämställdhet i . Ni har motarbetat alla större reformer som de facto har lett till ökad jämställdhet. När det gäller den logik som fördes fram här om att kvinnor inte utbildar sig lika mycket som män har kvinnor under många årtionden utbildat sig mer än män. Det är många årtionden som det har varit så i . Förklaringsmodellen att kvinnor får vänta några decennier till, tills de har utbildat sig ännu mer, för att nå chefspositioner i är väldig dålig. Hade vi gjort kopplingen mellan utbildningsnivå och chefspositioner i hade kvinnor gått om män för länge sedan. Om det handlar om utbildningsnivå skulle vi inte ha haft kvinnliga vd:ar i svenska börsbolag. Det är alltså en dålig förklaringsmodell. När det gäller RUT-systemet försöker man hitta något exempel på där det på något sätt har försämrats. RUT-systemet har aldrig varit större än . Det har aldrig varit så omfattande som . Det har aldrig varit så många människor som har använt RUT-systemet som . Det har aldrig varit så många människor som har jobbat inom RUT-systemet som . Jag önskar att män ska ta mer ansvar i hemmet, sas det här. Men hur gör man det då? Vad säger forskningen? Jo, forskningen säger att då krävs det ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Och på vilken sida hamnar i diskussionen om ytterligare en pappamånad? På fel sida, igen, naturligtvis. Vi vet av forskningen att varje gång vi har förändrat föräldraförsäkringen och faktiskt sett till att den blir mer jämställd har det lett till ett annat ansvar i hemmet. Att fler pappor är hemma med barnen när de är små leder till en annan utveckling på arbetsmarknaden. Fler kvinnor kan göra karriär och utvecklas i arbetslivet, men män får också en närmare koppling till sina barn om de är hemma med dem när de är små. Det var ett exempel. Vi kan ta upp den större frågan om jämställda löner. De oförklarliga löneskillnaderna mellan män och kvinnor är större i privat sektor än i offentlig sektor. Jag har sällan hört tala om mer jämställda löner och vad man kan göra. Den här regeringen har föreslagit obligatorisk lönekartläggning för att verkligen se till att vi ser vilka löneskillnader som finns på svensk arbetsmarknad och hur man gör någonting åt dem. Kan i den här debatten redovisa på vilken sida ni hamnar i den diskussionen? Var ni för det? Ni vill ha det . Det händer ingenting med lönerna , menar man. Det händer ganska mycket, och att få koll på vilka strukturella löneskillnader som finns i gör att man faktiskt kan åstadkomma förändringar på riktigt. Vi kan ta budgetarna som ett annat exempel. satt ni i regeringsställning. Jag tror inte att ni hade en enda budget där kvinnor gynnades mer än män av era förslag – inte en enda budget . Titta på de budgetar som vi har lagt vi har haft chansen att lägga budgetar! I varje budget har vi haft sådana förslag, och sammantaget ser vi att det är kvinnor som är vinnare på våra budgetförslag. Det är skillnad på moderat och socialdemokratisk jämställdhetspolitik, och det är inte förvånande att man även i den här diskussionen säger: Vänta, det löser sig nog, vi har inte så bråttom. Jag tror att de flesta kvinnor som är engagerade i jämställdhetsfrågor tycker att de också måste få samma rätt till löneutveckling, makt och ansvar som män. Det har gått väldigt , och de statliga bolagen har gått före. 21 (M): Tack, ministern! Ja, det är skillnad på socialdemokratisk och moderat jämställdhetspolitik. Och skillnaden är att ert recept är att styra människor. Det är det ni kommer med. Politiker ska bestämma hur man ska leva och hur man ska välja. Ert recept är att någon ovanför ska bestämma över hur de enskilda individernas föräldraförsäkring ska fördelas. Jag är helt emot det. Jag tycker att det är bra att föräldrarna får välja det själva. Vi borde snarare utöka det, så att någon annan också kan vara med och dela på föräldraförsäkringen. finns det nämligen också kvinnor som inte har möjligheten att vara hemma särskilt . Vilka drabbas i slutänden? Jo, barnen. Men dem pratar ni aldrig om i det här sammanhanget.