prot · H40926 · 2016-11-10 00:00:00 — är det nitiska enskilda tjänstemän som trots regeringsbeslut arbetar i motsatt riktning. Jag är väldigt intresserad av att höra hur man aktivt har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med detta som verkar helt snurrigt och som är oerhört irriterande i tider med stor bostadsbrist. 22 Miljöminister (MP): Då vill jag återigen påminna ledamoten och lyssnarna om att det beslut som det här handlar om är ett uppdrag som den förra regeringen gav till samtliga länsstyrelser att se över samtliga utvidgade strandskydd. Som bekant har vi en mycket lång kust och väldigt stora arealer som är aktuella för ett utvidgat strandskydd. Det var förväntat att det skulle leda till en mycket omfattande ärendehantering. Det hoppas jag verkligen att regeringen förstod när man fattade det beslutet. Mellan inkom till Miljö- och 108 överklaganden som föranleddes av just den här frågan. Det ska jämföras med att det ett normalt år inkommer till denna enhet ungefär totalt 100 ärenden. Det här beslutet genererade alltså lika många överklaganden som samtliga beslut i övrigt. Men inför beslutet gjordes det på departementet en förstärkning på handläggarnivå för att man skulle kunna hantera dessa ärenden. Hanteringen av den nya lagstiftningen har också genererat många samtal. Regeringen har en mycket aktiv dialog med den samlade kretsen länsstyrelser om vilken som är den rimliga hanteringen och hur man ska arbeta med tillämpning av lagstiftningen i enlighet med uppdragen att verka för ett ökat bostadsbyggande. Den här regeringen är mycket tydlig med att det är högt prioriterat. Vi är också väldigt tydliga med att samtliga myndigheter ska ha med det när man gör sina avvägningar och fattar beslut i handläggningsfrågor. En försvårande omständighet är att nästan alla som överklagar begär inhibition, och ska den hanteras först och skyndsamt. Det är ett av skälet till att vissa ärenden blir liggande länge eftersom vi alltid måste hantera inhibitionerna först. Det hade man inte förutsett, men det är en sak som fördröjer handläggningen utan att den direkt skapar någon nytta. Om man tittar bakåt är det väldigt sällan som det blir en inhibition, men frågan måste ändå prövas, och det slukar väldigt mycket tid. Det viktiga här är dialogen mellan regeringen och länsstyrelserna, hur man hanterar frågorna samfällt och hur man gör avvägningar mellan olika intressen. Det är komplicerade frågor, inte minst för att det rör enskilda intressen på ett sätt som verkligen påverkar äganderätten. Utifrån det stora uppdrag som den förra regeringen gav till samtliga länsstyrelser får vi nog acceptera att dessa svåra frågor behöver ta sin tid att pröva. 23 (M): Jag kan förstå att det är mycket jobb och att det är många överklaganden, absolut. När vi genomförde ändringen av strandskyddet 2009 var ju lagstiftarens intention att det skulle bli enklare att bygga sjönära och att det skulle bli fler attraktiva bostäder. Sedan har vissa tolkningar gjorts, så att det har blivit nästan tvärtom. Den här regeringen är i sin fulla frihet att själv gå in och ändra i lagen, om man har intentionen att bygga fler bostäder, gärna i sjönära områden. Det är ju inte så att den lag som stiftades 2009 är huggen i sten. Det går att ändra den. När lagen skrevs gjorde den det möjligt att tolka den i en riktning som vi inte avsåg. Vi hade för avsikt att det skulle kunna byggas fler bostäder. Det är sorgligt att det har blivit så krångliga och långdragna överklaganden både hos länsstyrelserna och i . Det rör sig ju om ganska mastiga buntar av papper att hantera – jag vet, för jag har sett dem. Det går inte att som regeringen bara säga att det ska byggas tusentals nya bostäder när vi har lagar som gör det möjligt genom överklaganden att hindra hela byggnads- och planprocessen. Jag tycker att regeringen borde börja där, och det var därför som jag tyckte att det var intressant att skriva den här interpellationen. Man kan inte bara konstatera att det finns många överklaganden och att de tar väldigt . Man måste göra någonting åt det. Man måste se till att göra det enklare att bygga bostäder. Detta är ett tydligt bevis på det. Regeringen har ju all makt att göra den ändringen. Jag vet inte heller hur regeringen tänker när man säger att man ska bygga bostäder. Det är inte bara i som det är näst intill omöjligt och där processen kan ta uppemot fem till . Det är helt orimligt. I en internationell jämförelse sägs det att har en ordning – och det är kanske i all välmening att man ska kunna överklaga – som gör det så mycket svårare att bygga. När man är ute och reser i världen kan man ibland fråga sig hur de kan bygga på ett visst sätt, så det är bra att det finns ett skyddsverk som gör att det inte blir mycket tokigt. Men vi kanske måste se över det så att när någon är intresserad av att bygga att det går att få fram mark för byggarna att bygga på. 24 Miljöminister (MP): Först vill jag tydligt poängtera att om regeringen ändrar lagstiftningen om hur man får fatta beslut om utvidgat strandskydd kommer det självklart inte att på något sätt påverka pågående rättsprocesser. Där vill jag rätta ledamoten. De processer som är igång ska hanteras korrekt och effektivt. Det finns ett stort tryck för bostadsbyggande över hela landet. Regeringen är mycket tydlig med att vi måste få gå fram här. Det var därför som regeringen tog initiativ till breda bostadspolitiska samtal för att bland annat diskutera möjliga regelförenklingar. Tyvärr blev det inget därför att oppositionen valde att lämna samtalen. Men regeringen har ändå identifierat ett antal förenklingar som vi kommer att gå vidare med på eget initiativ. Till skillnad från den förra regeringen har vi ändrat i överklagandereglerna och tagit bort en överklagandeinstans i plan- och byggprocessen i . Vi såg att den inte tjänade syftet med ett ökat medborgarinflytande. Frågan är komplex. är samhällsplanering och strategiskt byggande ett viktigt redskap för samhället att möta de utmaningar vi står inför. Det är otroligt viktigt att med alla nya bostäder som byggs i följer en offentlig service som är genomtänkt och klok. Den ska lösa sina uppgifter, bidra till våra miljöer och skapa god livskvalitet. Här finns en avvägning att göra. Min kollega bostadsminister är mycket aktiv med att titta på vilka regelförändringar som kan göras. Han har bland annat tagit initiativ till en översyn av arbetet med de så kallade LIS-områdena som rör strandskyddet, i syfte att verkligen stärka utvecklingen av bland annat bostadsbyggande på landsbygden. Ingenting av detta förändrar att det nu råder en omfattande process om det utvidgade strandskyddet, som är sjösatt och är igång. Vår uppgift just nu är att hantera den korrekt och effektivt samt göra kloka avvägningar mellan allmänna och enskilda intressen. Jag vill också erkänna att syftet med översynen var att mängden utvidgade strandskydd skulle minska. Det har de gjort. Därmed är reformen arbetskraftskrävande, men den verkar ändå nå sitt syfte. 25 (M): Vi kan diskutera mycket och länge skälen och så vidare. Men det är ändå lite märkligt; ett överklagande ska enligt lagen ske , men det står ingenstans i lagen hur regeringen kan ta på sig, utan man har satt upp ett mål om att av ärendena ska vara avklarade . Så har i alla fall inte skett i det här fallet. Jag har inte fått något svar på frågan om hur målen nås eller vilken uppföljning som sker. Ministern sa att det har skett en förstärkning av antalet tjänstemän. Det hoppas jag verkligen. Faran är att det kan bli en KU-anmälan. En regering kan inte dröja hur länge som helst med beslut. Det blir en paradox i hela processen om lagstiftaren inte sköter sig. Jag skulle gärna vilja se en uppföljning av hur det ser ut, om fler resurser behöver tillsättas. De ärenden som ligger måste självklart handläggas. Men vad jag menade med att regeringen kan ändra lagen är att regeringen kan göra det om man har lovat en mängd bostäder och ser att det finns många hinder på vägen för att nå fram till målet om bostäderna. Då kan regeringen göra något. Det har vi ännu inte sett något av. Långa handläggningstider och senfärdighet är inte acceptabelt när vi väntar på att få fram ny mark och nya bostäder. 26 Miljöminister (MP): En viktig sak för att förstå det som händer är att de överklaganden som når ända upp till Miljö- och är komplicerade och komplexa. De enkla ärendena löses lägre ned i systemet. Ärendena skiljer sig mycket åt. Några av dem sticker ut genom att vara överklagade av flera olika parter, inte sällan med motsatt intention i sin överklagan, och rör flera enskilda intressen, det vill säga flera fastighetsägare. De berör i juridisk mening flera allmänna och enskilda intressen och är komplexa till sin natur. De sticker ut vad gäller handläggningsärenden. Sedan finns en kommunikation mellan och Miljö- och om detaljerna. Det är en anledning till att jag inte vill gå in för djupt i detaljerna. Det finns en sådan kommunikation. Självklart har arbetet stärkts, och vi gör också ytterligare förstärkningar för att hålla en tillräckligt god bemanning. Men detta är inte det enda svaret. De frågor som är komplexa innebär också mycket kommunikation i hela ärendet och mycket bred beredning i . De berör då flera departement. Vi arbetar självklart mycket intensivt med dessa frågor. Jag har fått möjlighet att ta ett hyfsat antal av dem till beslut. Vi jobbar på – det lovar jag. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2016/17:64 om personaloptioner 27 Finansminister (S): har frågat mig dels om jag avser att hörsamma kritiken och lägga fram en proposition som möjliggör för personaloptioner i fler företag än utredningen föreslår, dels när jag kommer att lägga fram en proposition om personaloptioner. Frågan är ställd mot bakgrund av det förslag om kvalificerade personaloptioner som Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram lämnade . Utredningens förslag har remissbehandlats. Utredningens förslag och remissvaren bereds inom i sedvanlig ordning. Jag vill inte föregripa den beredningen. 28 (M): Tyvärr var detta inget riktigt svar på min fråga. De kunskapsintensiva tjänsteföretagen behöver mycket bättre möjligheter att etablera sig, rekrytera och växa i . har många framgångsrika företag inom miljöteknik, medicinteknik och it. Det är företag som konkurrerar på en alltmer globaliserad marknad. Avgörande för att bolagen ska kunna växa är möjligheten att anställa och behålla kvalificerade nyckelpersoner. är tillgången till kapital begränsad i ett företags uppstartsfas. Därför är risken stor att svårigheten att rekrytera och behålla nyckelpersoner med marknadsmässiga löner stoppar många kunskapsintensiva företag på vägen. I flera andra länder har personaloptioner bidragit starkt till goda förutsättningar för unga innovationsdrivna företag att växa snabbt. når beskattningen på personaloptioner i , vilket gör att detta inte är ett realistiskt alternativ för uppstartsföretag. Det var därför som alliansregeringen tillsatte en utredning för att se över beskattningen av personaloptioner. Utredningen är nu klar; remissberedningen likaså. Även om beredningen pågår i borde finansministern kunna ge en indikation om vartåt regeringen lutar. Det är viktigt för företagsklimatet att det blir attraktiva skatter. Därför kvarstår mina frågor till finansministern. Jobben ska flytta till , inte från . Ser finansministern potentialen i startup- och tillväxtföretag? Kommer i så fall regeringen att förbättra företagsklimatet genom att sänka företagens skatter? Eller är det som jag misstänker, nämligen att skatt efter skatt ska höjas? 29 Finansminister (S): Vi ser att jobben växer till i . Svensk ekonomi går starkt framåt. Det har skapats 120 000 nya jobb sedan den här regeringen tillträdde. Det är en viktig och bra utveckling. Vi ser också att många av de nya jobben kommer i små och medelstora företag. Då är det naturligtvis viktigt att arbeta för att vi ska ha en bra beskattning av näringslivet i . Jag välkomnar därför att den förra regeringen tillsatte utredningen om personaloptioner. Det förslag som kom in skickade regeringen på remiss, och det kom in ett stort antal remissynpunkter . I och med att det här är ett nytt förslag som skulle skapa en ganska stor förändring i nuvarande skattesystem är det viktigt att vi tar hänsyn till de remissynpunkterna. Synpunkterna kommer från olika håll. Remissinstanser som , och menar att det här är ett avsteg från neutral och likformig beskattning och att skattesystemet blir mer komplicerat. Men det kommer också kritik från andra hållet, bland annat från och Företagarna som menar att man har för höga krav i det här förslaget på vilka företag som ska ge ut personaloptionerna. Det finns också synpunkter på vilka krav som ska gälla och vilka anställda som ska ha personaloptionerna. Givet att förslaget är ett nytt inslag i det svenska skattesystemet är min bedömning att det är viktigt att vi lyssnar ordentligt på remissynpunkterna och genomför ett ordentligt beredningsarbete innan vi tar ställning i frågan. 30 (M): Återigen: Jobben ska flytta till . Jobben ska inte flytta från . Då behöver vi riva ännu fler hinder för jobbskaparna. Regeringen pratar ofta om en aktiv näringspolitik. Tyvärr verkar det handla om att aktivt suga all näring ur företagen. Det är försämringar av , det är vinstbegränsningar, det är införande av kilometerskatt, det är tvångskvotering av bolagsstyrelser, det är försämringar av 3:12-reglerna, det är införande av en finansskatt och det är krångligare upphandlingsregler. När kommer politiken som underlättar för jobbskaparna? som regeringen försämrar företagsklimatet agerar företagen. De flyttar utomlands. presenterade fackförbundet en rapport. Det visar sig att vart fjärde företag har planer på att flytta sin verksamhet utomlands . Vi har sett hur Findus i och på flera orter har valt att flytta sin verksamhet till andra länder. När företagsklimatet försämras accelererar denna utflyttning av verksamheter. Bakom varje medieklipp om varsel, nedläggning och utflyttning finns det människor av kött och blod som förlorar sina jobb. Ska vi skapa trygghet för dem behöver vi ett företagsklimat som är mycket bättre. Det måste bli konkurrenskraftigt att driva företag i . Delar finansministern min oro för att fler företag ska flytta eller etablera sig i andra länder? Är regeringen då beredd att agera för att göra företagsklimatet bättre? En mer konkurrenskraftig beskattning av personaloptioner är en del i detta. När tror finansministern att regeringen kan presentera en proposition i frågan om personaloptioner? 31 Finansminister (S): Jag vill påminna om att vi har stark jobbtillväxt i just . Som jag sa i mitt förra inlägg har det skapats 120 000 nya jobb sedan den här regeringen tillträdde. Vi ser också att varslen ligger lågt – lägre än under många av de år då parti satt i regeringsställning. Vi ser också att arbetslösheten sjunker, inte minst ungdomsarbetslösheten, som är den lägsta . Men självklart är det viktigt att fortsätta arbeta med att stärka företagsklimatet och det näringspolitiska arbetet i . Det har regeringen jobbat hårt med då vi klev in i . När man diskuterar med företag är det ofta tre saker de tar upp som de uppfattar som stora problem. Det första är att hitta personal med rätt kompetens, det andra är infrastrukturen och det tredje är bostäder, alltså att om man hittar personal som man vill ska flytta till orten är det svårt att hitta en bostad. Alla de tre områdena har vi i regeringen arbetat intensivt med sedan vi klev in i . Vi arbetar med ett nytt omfattande och permanent kunskapslyft för att människor ska få den kompetens som företagen efterfrågar. Vi gör historiska investeringar i infrastruktur, både underhåll och nybyggnation, och vi har lanserat det största bostadspolitiska paketet . Den här regeringen bedriver alltså en väldigt aktiv politik för att stärka näringslivet i . Därutöver har vi lagt om näringspolitiken – bland annat arbetar vi mer aktivt med det statliga riskkapitalet för att det ska användas på ett mer effektivt sätt. Vi har också via Team höjt ambitionerna vad gäller vår exportpolitik. Även här gör alltså regeringen en rad satsningar. Vad gäller skatterna kan jag notera att här i talarstolen har talat om hur förskräckliga alla regeringens skattehöjningar är och hur hårt de kommer att slå mot jobb och tillväxt. Jag kan dock notera att i årets budgetmotion har accepterat en stor andel av de skatteförändringar som regeringen har föreslagit. Jag tror att det kommer att vara likadant med de skatteförslag vi hade i årets budget. 32 (M): Finansministern nämnde remissvaren. Låt mig hänvisa till åtminstone ett av de remissvar som kommit in. Så här skriver : ”Antagandet som görs av utredningen att tillväxtbolag per definition är små och unga är felaktig.” Man fortsätter: ”Vår syn är att gränserna för antalet anställda, balansomslutning och ålder på företaget bör höjas rejält för att fler företag skall kunna dra nytta av denna möjlighet.” Vi i har i vår budgetmotion lagt fram ett förslag som omfattar fler och större företag. Vi föreslår att antalet heltidsanställda ska understiga 250 i stället för 50, som utredningen föreslår. Alltså kommer fler företag att kunna omfattas av vårt förslag. Vi föreslår vidare att bruttotillgångarna inte får överstiga , till skillnad från utredningen som föreslår 80 miljoner. Alltså kommer fler företag att kunna omfattas av förslag. Jag hoppas att regeringen kommer till med en proposition som omfattar fler och större företag liknande det förslag som har lagt fram. Slutligen, herr talman: inledningen i mitt första anförande kommer direkt från en skriftlig fråga som nuvarande finansmarknadsminister från skrev till dåvarande finansminister under förra mandatperioden. var – åtminstone då – intresserat av att införa konkurrenskraftig skatt på personaloptioner. Man kan säga att Per låg på finansministern då för att denna mer generösa beskattning skulle införas. Mot bakgrund av hur finansministern har svarat på frågorna kan man undra: Är det bara Socialdemokraterna som håller tillbaka införandet av bättre beskattning för små företag? 33 Finansminister (S): Vad gäller personaloptionsbeskattningen är det precis som jag har sagt: Vi bereder nu detta i . Det är viktigt för regeringen att ta ansvar och se till att man fattar rätt beslut. På just det här förslaget har det kommit in väldigt många remissynpunkter. De har kommit från olika håll, så det finns kritik från olika håll. Därför är det viktigt att vi tar frågan på allvar. Det gjorde också när de satt i regeringsställning. Om man utvidgar det här för mycket finns det risk för att det så att säga blir hål i skattesystemet och att det blir ett verktyg för skatteplanering och skatteundandragande. Det är något som det är viktigt att ta hänsyn till när man fattar det slutgiltiga beslutet om hur man ska ställa sig till de här frågorna. Det var ett ansvar som tog i regeringsställning och som jag hoppas att de är beredda att ta också i opposition. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2016/17:68 om svenska kommuners skatteintäkter 34 Finansminister (S): har frågat mig om utvecklingen av skatteintäkterna till kommuner och landsting samt om regeringens underlag skiljer sig från . När det gäller information om kommunalskatter och totala skatteintäkter baseras regeringens uppgifter likaväl som på nationalräkenskapernas utfall. Regeringens information om skatteutfallet för kommunalskatter skiljer sig därmed inte från . Under den förra regeringen ökade de totala skatteintäkterna med i genomsnitt medan ekonomin växte betydligt mer med i genomsnitt . Att skatteintäkterna växte i en lägre takt än ekonomin i stort förklaras främst av de ofinansierade skattesänkningar som den förra regeringen vidtog om . Att intäkterna från kommunalskatterna ökade förklaras till stor del av att kommunalskatten höjdes i 265 av landets 290 kommuner . I snitt höjdes den kommunala skattesatsen med från . Totala skatteintäkter per capita uppvisar en svag utveckling –2014. Den genomsnittliga ökningen uppgick till . beräknades kommunernas verksamhetskostnader per individ för perioden öka med i genomsnitt . Ökningen av skatteintäkter per individ var alltså mindre än den växande befolkningens behov av välfärdstjänster. Antalet anställda i offentligt finansierad välfärd, vilket inkluderar både offentliga och privata utförare, minskade även i förhållande till befolkningens storlek . Många verksamheter i kommuner och landsting är ansträngda. Därför gör regeringen den största enskilda förstärkningen av statsbidragen till kommunerna någonsin för att utveckla välfärdens verksamheter. Det permanenta tillskottet på ger tillsammans med övriga välfärdssatsningar kommuner och landsting möjlighet att anställa fler personer. 35 (M): Jag vill börja med att tacka finansministern för ett intressant svar. Det var visserligen inte komplett, men det är något att utgå från. Till en början kan jag konstatera att finansministern mellan raderna bekräftar att det inte finns något motsatsförhållande mellan sänkta skatter och prioritering av välfärden och att statsministern hade fel i bland annat partiledardebatten. Alliansens politik fungerar: Skatteintäkterna ökade under Alliansens tid. Förstärkningen av statsbidragen till kommuner och landsting var nödvändig, inte minst på grund av de ökade kostnader som invandringen medför för kommunerna. Finansministern glömde dock att tala om att en stor del av denna förstärkning äts upp av ökade sjuktal och regeringens beslut om bland annat ökade kostnader för att anställa äldre och unga. Det är alltså inte säkert att pengarna kommer att gå till det vi betecknar som välfärd: skola, vård och omsorg. Sedan måste jag ändå in och gräva lite i detaljerna. Nationalräkenskaperna har underlaget för skatteintäkterna, men vad gäller antalet anställda i den offentligt finansierade välfärden måste finansministern ha fått uppgiften någon annanstans ifrån. Dessutom undrar jag om det inte saknas en mening i svaret. Uppgiften oroar mig, för den stämmer inte överens med de uppgifter jag har, i detta fall från Kommuner och Landstings rapport av verksamhet 2014. Jag ifrågasätter därför uppgiften att antalet anställda i offentligt finansierad välfärd ska ha minskat . Kanske hänger det ihop med terminologin; det får finansministern snart förklara. Tittar man på den faktiska utvecklingen av antalet sysselsatta i vård, skola och omsorg – alltså både i kommuner och landsting samt i privat sektor – ser man att antalet ökade från 1 160 2007 till 1 230 2013, enligt den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken från SCB. Även med hänsyn tagen till invånarantalet ökade antalet anställda inom vård, skola och omsorg från till . Ökningen av antalet sysselsatta i den privata sektorn var stabil 2007–2013, medan antalet minskade i offentlig sektor för att därefter öka svagt. Totalt sett arbetar fortfarande flest i den offentliga sektorn. Ungefär en femtedel av de sysselsatta inom välfärden arbetar för en privat arbetsgivare. I SKL:s rapport gör man en djupare analys av , där man även låter de personliga assistenterna ingå. De flesta är väl överens om att deras arbete hör till välfärden, men enligt normal statistik finansieras de via , vilket har uppmärksammats . De ingår därför inte. arbetade 225 000 personer i privata företag inom den offentligt finansierade välfärden. Jag undrar därför varifrån finansministern har fått uppgiften, som enligt de uppgifter jag har redovisat är fel, att antalet anställda i den offentligt finansierade välfärden ska ha minskat – vilket saknas men antyds i svaret – respektive minskat i förhållande till befolkningens storlek. 36 Finansminister (S): driver som så tesen att sänkta skatter leder till bättre välfärd. Det är något lite över det hela. Jag tror att de flesta förstår att när man sänker skatten minskar skatteintäkterna. Det är klart att det finns en idé med Lafferkurvan, som de allra mest högerextrema republikanerna ibland hänvisar till.