prot · H309121 · 2016-06-16 00:00:00 — Tack för frågan, ! Den enskilt viktigaste åtgärden för att stötta misshandlade kvinnor är att de ska få tillgång till målsägarbiträde. Vi ser att betydligt fler anmälningar leder till fällande domar när man får stöttning från ett målsägarbiträde. Denna och andra åtgärder måste vi vidta för att öka tryggheten för kvinnor i . Arbetsmarknaden för utrikes födda 82 (SD): Min fråga går till utbildningsminister . Regeringen slår sig gärna för bröstet när det gäller sysselsättningen och arbetslösheten. En granskning som DN publicerade visar att antalet kommuner där arbetslösheten för utrikes födda är högre än har ökat från 33 kommuner 2011 till 108 kommuner . I 108 kommuner är arbetslösheten alltså högre än för utrikes födda. I tolv kommuner är arbetslösheten för utrikes födda . har vi ca 150 000 asylsökande i mottagningssystemet. De syns fortfarande inte i den statistiken. Vad avser regeringen att göra för att fler utrikes födda ska kunna gå till ett riktigt, ej kraftigt skattesubventionerat, jobb och i stället bidra till vår gemensamma välfärd? 83 Utbildningsminister (MP): Jag vill tacka för frågan. De två viktigaste åtgärderna för att säkerställa att man som nyanländ snabbt kan få göra det man vill, nämligen vara med och bidra i sitt nya land, är dels utbildningsmöjligheter för den som behöver komplettera eller validera sin utbildning, dels att det finns fler enkla jobb för den som inte har med sig en god utbildning. Det handlar om jobb som man kan ta innan man behärskar det svenska språket. Vi gör insatser för båda de delarna. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor ökar nu ganska kraftigt, och bland män ligger den stilla. Det går alltså åt rätt håll, även om det går alldeles för sakta. Det är intressant att det pekas på kommunerna. Jag tror nämligen att en viktig del i detta är att säkerställa att vi har ett jämnare ansvarstagande för mottagande av nyanlända över hela , att alla kommuner är med och gör jobbet. Mig veterligen är just det en insats som är ganska ensamma om att gå emot. 84 (SD): Ett uppmärksammat problem är, precis som utbildningsministern nämner, den låga utbildningsnivån bland asylsökande. I hade vi 2009 en läkartäthet på en läkare på 277 invånare. Bland de asylsökande som kom 2014 och 2015 skulle vi behöva 880 läkare för att kunna hålla den läkartätheten. I etableringsuppdraget ingick endast 41 personer med adekvat läkarutbildning till exempel. Hur avser regeringen att, mot den bakgrunden, klara kompetensförsörjningen i svensk sjukvård? 85 Utbildningsminister (MP): När det gäller samtliga välfärdsarbeten – läkare men även skolpersonal, socialsekreterare och välfärden i stort – har vi stora rekryteringsproblem i . Vi har prioriterat ned de yrken som är viktigast för att vårt samhälle ska fungera, i fråga om lön och arbetsmiljö. Det är precis det den här regeringen försöker vända. Vi vill förbättra arbetsmiljön i vården, förbättra arbetsmiljön i skolan och höja lärares löner. Och ser vi att det börjar få effekt på en rad områden. Schengens informationssystem och arbetet mot terrorism 86 (L): Min fråga går till inrikesminister . är ett av de länder som har störst problem med rekrytering till Islamiska staten. Vi har också stora problem med IS-återvändare. Det ställer krav på bättre beredskap. I samband med Brysselattentatet fanns det tyvärr enskilda svenska medborgare eller personer som vistades i som hade kopplingar till attentatet. Vi behöver också förstärka beredskapen i fråga om flyktingmigrationsströmmarna. berättar medierna om ett annat fall som förstärker behovet av bättre kapacitet. Det handlar om en individ som kom från Bosnien och som har ansökt om asyl i . Det visar att Schengens informationssystem, den så kallade spärrlistan, uppenbarligen inte fungerar. Den här personen, som har nekats inträde, befinner sig, trots listan, i . Vad tänker regeringen göra åt detta? 87 Statsrådet (S): Jag måste vara försiktig med att uttala mig om enskilda fall. Det har inte minst granskning visat. Men när det gäller Schengens informationssystem visar detta tvärtom att systemet fungerar. Personen var spärrad i Schengens informationssystem, SIS II, och blev nekad inresa i . Han valde då att söka asyl. Enligt den lagstiftning som med flera har varit med och tagit fram prövas hans asylansökan. Men han hålls inlåst. Och om det inte finns skälig grund för asyl kommer han att utvisas till det land han kom ifrån. 88 (L): Tack, inrikesministern! Det här är en av flera incidenter inom terroristpaketet. Jag hävdar att även om spärrlistan fungerar så fungerar inte tillämpningen i verkligheten i . Den här personen har inte bara rest in; han har också ansökt om asyl. Jag tycker att asyl ska vara till för dem som söker skydd och inte för att vi ska vara en för terrorister. När andra länder har avvisat den här personen har han alltså rest in i . Vad tänker Ygeman göra åt det här? 89 Statsrådet (S): Den här personen har nekats inresa i . Då sökte han asyl. Det är en rätt som en enig riksdag och all internationell lagstiftning ger den här personen. I avvaktan på att hans asylskäl prövas hålls den här personen inlåst. Det är ingen skillnad mot hur det har varit förut. Finns det inga asylskäl kommer han naturligtvis att utvisas. Åtgärder för att minska vårdköerna 90 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Alltför många sjukskrivna vittnar om svårigheter med att inom rimlig tid få träffa läkare, få vård och behandling och därmed kunna återgå till studier och arbete. De gigantiska vårdköerna är ett akut problem och pressar redan pressad vårdpersonal men självklart också de väntande patienterna. Regeringen har tagit bort den så kallade kömiljarden. Det var en incitamentstyrd och framgångsrik reform som alliansregeringen införde. Den professionsmiljard som nuvarande regering har infört är medel utan någon som helst motprestation. Vi ser massuppsägningar bland förtvivlad vårdpersonal, inte minst i S‑styrda . De växande vårdköerna i landet sammanfaller med borttagandet av kömiljarden. Min fråga till ministern är därför: Vilka åtgärder vidtar ministern för att bota det krisande Vårdsverige? 91 Statsrådet (S): Den kömiljard som med flera ofta omhuldar tog Alliansen bort i sin egen budget . Det tyder väl på att man gjorde samma analys som regeringen, det vill säga att den inte längre fungerade som ett incitament för att minska köerna. Vi såg en ökning av köerna . Om man vill angripa den här problematiken måste man angripa grundorsakerna. En av dem är bland annat det som pekar på, kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården. För att komma till rätta med kompetensförsörjningen har jag, tillsammans med parterna på arbetsmarknaden och ett antal andra aktörer, bland annat universitet och högskolor, ägnat mig åt att tematiskt gå igenom vilka delar vi behöver förbättra – gemensamt eller var och en för sig. Professionsmiljarden har också kommit till för att hjälpa till att lösa kompetensförsörjningen som sådan. 92 (M): De långa sjukskrivningarna leder inte sällan till passivitet och kan dessutom försämra hälsan för patienterna i de långa vårdköerna. I slutbetänkande Mer trygghet och bättre försäkring föreslås en ändring i hälso- och sjukvårdslagen som förtydligar uppdraget för hälso- och sjukvården, med fokus på samverkan för att få patienter att återgå till arbete. Vad anser ministern om detta förslag? 93 Statsrådet (S): De insatser som vi nu gör på området är bra. Vi kan inte minst se ökad samverkan mellan å ena sidan och hälso-och sjukvården å andra sidan. Ur ett rent hälso- och sjukvårdsperspektiv behöver vi dock göra mer för att korta kötiderna. Jag vill särskilt framhålla regeringens cancersatsning, som går ut på att korta väntetiderna i cancervården men också på att öka jämlikheten över landet. Det är en metodik som vi säkert kan använda på fler områden inom hälso- och sjukvården. 94 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Jag får ofta frågan: Varför jobbar du med kultur- och idrottspolitik? Svaret har alltid varit ganska enkelt. För mig är kultur och idrott något som förenar människor. Det skapar mötesplatser och lär oss att samarbeta. Det lär också folk att alla – oavsett vem jag är, var jag kommer ifrån och vilken bakgrund jag har – har samma rätt att delta i kulturens och idrottens fantastiska värld. Idrotten har dessutom en fantastisk möjlighet att verka för en ökad integration, och detta är också något som regeringen har tagit fasta på och avsatt pengar till. Men flyktingsituationen har gått in i en ny fas där våra utmaningar ser annorlunda ut än . Min fråga är därför: Hur lever idrottsrörelsen upp till våra förväntningar med de nya utmaningar som vi står inför, inte minst med tanke på det ekonomiska stöd som den får? 95 Statsrådet (S): Det är precis som säger, att svensk idrottsrörelse kan betyda väldigt mycket för integrationen. Den har också gjort det, inte minst under den svåra tid som vi delvis har bakom oss. Regeringen har naturligtvis i samråd med idrottsrörelsen sett det här och velat bidra på så sätt att man ger ett årligt anslag om vid sidan av ungefär 133 miljoner i generella anslagsökningar till svensk idrott. Dessa pengar går till att bygga starkare föreningar för att de ska kunna bidra till att nyanlända ska få vettiga fritidsaktiviteter och också en första fot in i det svenska samhället. Idrottsrörelsen har byggt upp en struktur runt om i hela . Den lämpar sig väl för nästa fas som man nu går in i. Det handlar om att inte bara jobba med nyanlända, utan också med människor som har fått uppehållstillstånd i och behöver komma in i det svenska samhället. 96 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Jag är väldigt glad över att regeringen följer upp dessa frågor. Men utöver möjligheten att verka för en bra integration har idrotten, som sagt, en oerhörd potential att lyfta viktiga frågor. Idrotten kan lära deltagare, ledare, föräldrar och åskådare att vi bor i ett land där man har rätt att vara vem man vill och älska den man vill. Med tanke på de hemska dåden i vill jag fråga: Hur ser statsrådet på att ge idrottsrörelsen och föreningar möjlighet att jobba för och öka förståelsen för hbtq-frågorna? 97 Statsrådet (S): Hbtq-frågorna har ju uppmärksammats i idrottssammanhang. Man har visat att idrotten inte alltid har varit på tårna. Detta har svensk idrottsrörelse tagit på stort allvar. Vi har sett flera vällovliga arbeten runt om i landet, inte minst till exempel hockeyn i . Men vi kan också se att nu tar ett större grepp kring frågan för att mer systematiskt och tvärs över all idrottsrörelse bidra till att den välkomnar också hbtq-personer. Tillgången till it-utrustning i lärarutbildningen 98 (M): Det finns många ljusglimtar i svensk skola, men det finns också några svarta fläckar. Inte minst haltar digitaliseringen. Den leder inte till rätt resultat. Men det svarta hålet är lärarutbildningen i . Det finns i princip inga datorer. Lärarutbildarna kan inte lära ut hur man med hjälp av datorer vässar sin metodik och didaktik i klasserna. Jag har besökt ganska många lärarutbildningar i , och det gapar tomt i de rum där datorerna borde ha stått. Har regeringen någon plan för detta? 99 Utbildningsminister (MP): Tack så jättemycket för frågan, ! Det brukar ju inte ingå i min arbetsbeskrivning att berömma den förra regeringen, men en av de saker som landade väl under den förra regeringen var reformen av lärarutbildningen. Det finns mycket kvar att göra, inte minst när det gäller möjligheten att växla spår, att bredda sin behörighet och att kunna utgå från andra än de fasta kombinationerna. Sedan kommer ju den utmaning som pekade på här, nämligen det som handlar om att på riktigt vara förberedd för den verklighet som man möter i klassrummet. Svenska-som-andraspråk-behörighet är en del, specialpedagogik är en del och digitalisering är en del. har vi fått förslaget till it-strategi från . Jag tänker säkerställa att det kan komma in synpunkter på det innan regeringen fattar sitt slutgiltiga beslut. Jag är ganska övertygad om att en av de synpunkterna kommer att kopplas till just lärarutbildningen. 100 (M): Tack för svaret! har vi ju en autonomi för högskolor och universitet i . Min fråga blir då : Hur vill utbildningsministern angripa detta problem? Jag menar att det brådskar. Det borde kanske ha gjorts även tidigare. Men en nyckel är ju att lärarna förmår att lära ut. Här ingår också naturligtvis att det skulle behövas en kompetenshöjning för de redan befintliga lärarna. 101 Utbildningsminister (MP): Det senare finns ju med i it-strategin när det gäller förslaget om kompetensutveckling. Problemet med lärarutbildningen är kombinationen av autonomi som vi i princip alla försvarar och en väldigt detaljerad examensbeskrivning. Den gör att man på lärosätena sällan investerar i det som inte finns med och det som man längs resan upptäcker verkligen behövs. är min kollega tillsammans med lärosätena ute och pratar med företrädare i regionerna. Psykisk ohälsa bland unga 102 (S): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Ungas psykiska ohälsa är en av vår tids allra största utmaningar. Omkring var femte ung person drabbas av ångest eller av andra symtom. Ytterst skapar detta ett enormt individuellt lidande, men det är också en stor utmaning för vårt samhälle. En ung person med psykisk ohälsa har sämre chanser att klara sina studier, vilket naturligtvis också leder till sämre chanser att få jobb. Tidig upptäckt och snabba insatser är alldeles avgörande för att man ska kunna möta upp dessa personer. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att förbättra situationen för unga med psykisk ohälsa? 103 Statsrådet (S): Det är ju en väldigt angelägen fråga som ställer. Vi ser hur den psykiska ohälsan ökar och kryper längre ned i åldrarna. Därför har regeringen gjort ett omtag på området psykisk ohälsa. Det innebär bland annat att vi satsar nära på ungas psykiska ohälsa. behöver vi bygga upp just det som efterfrågar, nämligen möjligheten att tidigt möta inte minst unga flickor som mår dåligt. Dessa strukturer saknas på många håll. Därför har vi gett extra pengar till landets ungdomsmottagningar för att de bättre ska kunna jobba med den här problematiken. Vi har satsat pengar på elevhälsan för att den redan i skolan ska kunna möta barn och unga som mår dåligt. Vi har också satsat på kommunernas arbete och vården i stort. Sammantaget innebär detta att vi kan arbeta mer preventivt och satsa mer förebyggande. 104 (S): Tack för svaret! Arbetet med att förebygga och möta psykisk ohälsa bland unga är ju ett ansvar som vi är många som delar. Det handlar dels om insatser på nationell nivå, dels om insatser på nivå och på landstingsnivå. Också frivilligorganisationerna gör här en enormt viktig insats. Hur arbetar regeringen för att stärka frivilligorganisationernas möjligheter att utveckla arbetet kring unga med psykisk ohälsa? 105 Statsrådet (S): Frivilligorganisationerna är, som sagt, väldigt viktiga i det här arbetet. Genom en mer stabil struktur där vi har stärkt primärvården, ungdomsmottagningar och elevhälsan i skolan kan vi också bidra till att kunskapen om hur man jobbar med psykisk ohälsa sprids ut och kommer närmare inte minst frivilligorganisationer som därmed kan få både verktyg och kompetens för att jobba med unga och ungas psykiska ohälsa. Kriterier för att högskolor ska få bli universitet 106 (M): Jag vill inleda med att gratulera till att ha fått besked om att man också får benämna sig universitet. Detta är unikt. Inga sådana utnämningar har skett , och fanns det faktiskt en väntetid då regeringar av olika valör inte beviljade högskolor att kalla sig universitet. Jag vet att det är flera högskolor som knackar på dörren för att få denna möjlighet. För att andra lärosäten ska veta om vad som faktiskt gäller vill jag fråga ministern: utbildnings- och forskningspolitiska skäl finns det? 107 Utbildningsminister (MP): Det är glädjande, tycker jag, att vi som regering och som ansvarigt statsråd har kunnat meddela att ansökan från ska behandlas på ett sådant sätt att vi kommer att kunna påbörja den process som krävs för att ska kunna bli ett universitet. Det påpekas tydligt att skiljer sig från övriga högskolor: Den är störst, och den har fler forskningsmiljöer och examensmöjligheter , tror jag, alla andra högskolor – i vart fall fler än flera av de mindre och nyare universiteten. Den har också en prioritet som kommer att kännas igen i den forskningsproposition som kommer. 108 (M): Tack, utbildningsministern, för svaret! Det man ändå kan undra över är att det också kommer att innebära att nya resurser måste landa på , eller det framtida . Därför är det ändå väsentligt att även andra lärosäten får veta, kanske mer detaljerat än vad utbildningsministern nu sagt, på vilka grunder man har möjlighet att få en ny chans. 109 Utbildningsminister (MP): Det kommer givetvis att redovisas noggrant i den forskningsproposition som kommer. Men vi pekar nu på ett antal saker som handlar om bredden och storleken på , om examensmöjligheterna där och om att man lyckas väl med en del av de prioriteringar vi här har gemensamt. Jag tror till exempel att av studenterna på är förstagångsakademiker, som man uttrycker det. Det är en prioritering som jag tror att vi delar – att vi vill bryta den sociala snedrekryteringen till högskole- och universitetsvärlden. Här finns alltså ett antal prioriteringar som vi är tydliga med och kommer att vara tydliga med i forskningspropositionen. Effekterna av pensionsavgångar inom trafikpolisen 110 (S): Mina två frågor går till . Jag hoppas hinna ställa båda frågorna. Den första gäller trafikpoliser, varav många nu står i begrepp att gå i pension. Vi har också problemet med olaglig inrikestrafik, vilket drabbar de seriösa åkarna som inte kan konkurrera på lika villkor. Det är också ett stort problem för trafiksäkerheten och därför att människor utnyttjas på slavliknande villkor. Det regeringen redan har gjort har ju gett viss effekt: möjlighet till klampning och låsning av ekipage, höjda sanktionsavgifter och så vidare. Men det finns ändå en oro i och med att så många trafikpoliser nu går i pension. Vad tänker ministern göra åt det? 111 Statsrådet (S): Jag uppfattade bara en fråga, ska sägas. Det stämmer att vi har en åldrande trafikpoliskår. När det gäller den tunga trafiken är det därför glädjande att man nu nyanställer bilinspektörer i sex av sju polisregioner. Detta är en yrkesgrupp som är specialiserad på att utföra just den kontroll av tunga ekipage som efterfrågar. Vi har också nått stor framgång med klampningslagen, kraftfulla sanktionsavgifter och möjligheten att klampa fordon till dess att sanktionsavgiften är betald. 112 (S): Ett annat problem där är ju alkoholen. Det finns numera väldigt många som lever i sina bilar, och då är det mer normalt att man faktiskt också dricker alkohol. Detta är svårare att komma åt om det inte finns möjlighet att göra kontroller längs vägarna i landet. Ett tungt fordon som väger kan ju ställa till oerhört mycket med en full chaufför. 113 Statsrådet (S): Jag uppfattar nog fortfarande ingen fråga, men jag kan ändå försöka svara på en tänkt fråga. En väldigt viktig sak vi gör för att minska problemet med alkoholpåverkade förare på vägarna är att vi nu inför alkobommar i några av våra största hamnar. På det sättet hindrar vi dem från att över huvud taget komma ut på vägen, och jag tror att det kommer att vara en kraftfull åtgärd för att öka regelefterlevnaden på våra vägar. Statsministerns uttalande om börsnotering av skolföretag 114 (M): Jag har en fråga till statsrådet . valde statsministern att beskriva en av populäraste skolor med påståendet att man nu säljer sina elever. Min fråga till ansvarigt statsråd är om statsministerns trumpna uttalande är någonting som stöds av det ansvariga statsrådet och den övriga regeringen. 115 Utbildningsminister (MP): Jag tycker att det var bra att statsministern i partiledardebatten problematiserade det faktum att delar av svensk skola har blivit en spekulationsmarknad. Jag tror att det är farligt om spekulation ska börja påverka pedagogiska vägval, och det är risken i förlängningen, oavsett om det är riskkapitalister som driver på – detta minns jag alldeles tydligt att föregående regering, inte minst dåvarande finansminister , var väldigt noga med att man inte ville ha – eller om det är den kortsiktiga spekulationen på börsen som ska styra vägvalen i svensk skola. Därför tror jag att det var bra att statsministern problematiserade detta och pekade på att vår lösning framåt är att helt enkelt kräva av dem som får förtroendet att driva vårt – förlåt, – finaste välfärdsuppdrag, nämligen att ge våra barn en god utbildning, att de lovar att de pengar som kommer från skattebetalarna kommer eleverna till del. 116 (M): Jag noterar att statsrådet inte riktigt vill svara på min fråga. Är Löfvens uttalande om att 60 000 barn i är till salu någonting som stöds av det ansvariga statsrådet? Beträffande spekulation kan jag säga att de miljoner väljare som röstade fram den rödgröna regeringen nog har stått för den största spekulationen. 117 Utbildningsminister (MP): Jag tror att det där var tänkt att vara roligt, men jag hängde inte riktigt med. Du får förklara sedan, . Börsen är en marknad för spekulation. Det är helt korrekt. Börsen är till för att man ska kunna få in snabbt kapital i verksamheter, satsa pengar och förränta dem snabbt, och vad jag förstod var det precis den typen av snabba klipp som gjordes vid börsintroduktionen. Jag är bara osäker på om den typen av drivkrafter ska styra de pedagogiska vägval som görs i svensk skola. Jag är orolig för effekten av det. Utökad undervisningstid i skolan 118 (M): Jag vill också ställa min fråga till statsrådet . Svensk skola ligger efter. Det gör tyvärr också att våra elever ligger efter och inte når tillräckligt långt. Vi är många som är engagerade i detta. Men det krävs inte bara engagemang utan också konkreta förslag som fungerar. Vi i har prioriterat en rad sådana, framför allt ett förslag om mer undervisningstid. Med det förslaget kan varje elev få mer med sin lärare . Min tydliga ja-eller-nej-fråga till statsrådet är: Vill han att svenska elever ska få mer undervisning per dag eller inte? 119 Utbildningsminister (MP): Nej, inte inom överskådlig tid. Den enkla anledningen är lärarbristen, som också var det ämne en moderat inledde frågestunden med. Jag är inte alls säker på att kvaliteten på utbildningen blir bättre av att samma lärare ska behöva undervisa mer och därigenom få mindre tid på sig att förbereda, skapa kvalitet i sin undervisning och ta det där samtalet med en elev vid sidan av. Det är bra att vi diskuterar undervisningstid. Vi är överens om att utöka undervisningstiden i matematik. En sådan proposition ligger på bord. Men ökad undervisningstid i sig är inte det enda botemedlet för att säkerställa att alla elever når målen. Man kanske ska fokusera mer på de elever som behöver hjälp mest, och det är därför vi bygger ut läxhjälp och sommarskola. när eleverna har gått på sommarlov är det faktiskt fler elever än i som får möjlighet att läsa in behörigheten , eftersom vi har förbättrat och utökat statsbidragen för detta. 120 (KD): Jag har en fråga till statsrådet . har regeringen lovat en livsmedelsstrategi för . Runt om i landet hoppas man mycket på denna livsmedelsstrategi. Förväntningarna är högt ställda. Det finns dock ett bekymmer: Vi har bara hört om den. Vi har ännu inte sett den. Först skulle den vara färdig . Sedan skulle den vara färdig . Man kan fråga sig: Vad är bekymret? Finns det bekymmer i regeringen som gör att ni inte får ihop det sista? Kommer livsmedelsstrategin att vara färdig innan gör sommaruppehåll? 121 Utbildningsminister (MP): Jag älskar när regeringspolitik är efterlängtad! Det kommer att komma fram en mycket bra livsmedelsstrategi av de processer som pågår och den djupa konsultation som sker med alla dem som är med och driver den svenska livsmedelsbranschen.