prot · H30972 · 2016-03-01 00:00:00 — Kan vi jobba med ett större helhetsperspektiv som fokus kommer vi också att avlasta den specialiserade psykiatrin, vilket gör att de resurserna och den kunskapen kan gå till att hjälpa de patienter som lider av de svåraste psykiska åkommorna. Det tycker jag är mycket positivt. En annan aspekt som inte har kommit upp i debatten är att om vi ska kunna höja kvaliteten inom den specialiserade psykiatrin och hjälpa patienterna med de svåraste diagnoserna, då behöver vi också koncentrera oss mycket mer på kompetensförsörjningen än vad vi har gjort . Vi vet att det råder brist på en rad specialiteter och en rad yrkesgrupper inom den specialiserade psykiatrin. Bland annat därför har jag som sjukvårdsminister aviserat att staten via regeringen behöver ta ett ökat ansvar för kompetensförsörjningen – inte för att vi på något sätt ska ta ifrån huvudmännen deras ansvar för att det finns nödvändig personal och kompetens på plats utan därför att vi ser att detta är ett problem som finns över hela landet. Staten har en unik möjlighet, genom utbildningsväsendet men också på andra sätt, att bidra till en förbättrad kompetensförsörjning. Jag ser det som en av de viktigaste insatserna vi kan göra från den nationella nivån för att höja kvaliteten inom den specialiserade psykiatrin och i den meningen också hjälpa de patienter som lider av de svåraste psykiska åkommorna. 178 (L): Tack, ministern, för svaren! debatterar vi psykiatrin precis som om det enbart och ensidigt handlar om personal, system och arbetsmiljö. En mycket ovetenskaplig titt ut över våra 21 landsting och regioner visar att man inte direkt har några specifika riktlinjer eller handlingsplaner som rör just sexuella övergrepp. Jag trodde personligen inte att det var så. Jag trodde att man hade detta, men det har man alltså inte. Exempelvis här i har jag fått höra att det finns på vissa avdelningar, men till exempel inte inom BUP. I mitt hemlän finns generella riktlinjer, men inte några med fokus på just sexuella övergrepp. Det ser betydligt bättre ut om man frågar om hot och våld generellt riktat mot personal, men lite sämre när det gäller detsamma mellan patienter. I vården av dessa patienter handlar det om ett samspel, precis som ministern lyfte fram. Personalen är ständigt medveten om problematiken. De är tränade i att upptäcka och motverka, och sedan ska ledningen se till att denna medvetenhet fortsätter och löper vidare genom vården. Detta är självklarheter i alla vårdprocesser. Det är inget där man kan slappna av och lämna till antaganden. Det är just det jag är rädd för sker just nu – att man har flyttat spetsig fokus till ett bredare generellt anslag, vilket gör att man slappnar av och lämnar till antaganden. Då uppstår problem. Vården är van att arbeta med handlingsplaner och riktlinjer. Det är så man jobbar. Det gäller både lokala och regionala och självfallet också nationella riktlinjer. Det jag efterlyser är den politiska tydligheten i att just efterlysa kvalitetsarbetena på djupet. Det handlar om riktlinjer tillsammans med kvalitetsregister och uppföljningsprogram och tillsyn som leder vården framåt. I den gamla priosatsningen som förändrades till det arbete som bedrivs genom Rådet för styrning med kunskap, nationell samordning och alla de delar som ministern har lyft fram upplever jag att styrningen har blivit mer fragmentarisk, generell och svepande. Den har också blivit lite mer otydlig vad gäller färdriktning. Jag vill betona att jag inte på något sätt vill förringa det arbete som sker eller enbart säga att det var bättre förr, för det var det inte. Men vill jag lyfta fram diskussionen om vikten av färdriktning och vikten av tydlighet och styrning. Tydlighet är grundläggande. Det är möjligt och rent av troligt att den förra regeringens satsningar gick för långt in i detaljrikedom och var inne och petade för mycket. Men hur ser ministern på möjligheten att det som sker i stället har svängt över pendeln för långt åt andra hållet så att det har blivit för brett? Finns det någon tanke på att göra en avstämning längs resan och kanske förtydliga? 179 Statsrådet (S): Jag ska börja med att svara på frågan direkt. Jag tror att det alltid finns anledning att stämma av under resans gång, både när det gäller färdriktningen och i vilken takt man har tagit sig närmare de mål som man har ställt upp. Det är bland annat därför vi har tillsatt en nationell samordnare för att kunna vara den som har större fokus än vad andra delar av den nationella nivån kanske kan ha i de här frågorna. Jag tror att det är viktigt att se att det är ett brett spektrum av insatser som görs inom ramen för överenskommelsen. Vad jag försökte förklara i ett tidigare inlägg är att jag tror att bredden är helt nödvändig. Vi kan inte bara, som man har gjort tidigare, fokusera på en del i kedjan. Då riskerar man att fokus inte blir till fyllest. Om vi talar om den specialiserade psykiatrin kan den få en anstormning av patienter som kanske egentligen aldrig borde ha hamnat där. Men vi vet också att om vi ska kunna klara de stora, gigantiska, utmaningar som finns när det gäller den psykiska ohälsan i samhället måste vi involvera de tidiga insatserna och det förebyggande arbetet i mycket större utsträckning. För att kunna få ihop hela kedjan och sprida den kunskap som alltför ofta inom psykiatrin finns isolerad här och var i landet eller på olika politiska nivåer har vi försökt att titta på ett framgångsrikt område inom hälso- och sjukvården som har genomgått revolutionerande förändringar, det vill säga cancervården. Sedan den nationella cancerstrategin togs fram och började implementeras 2009 har vi sett en etablering av regionala cancercentrum som i sin tur har kunna bidra till att kunskap sprids fortare . I talande stund är man också inne i ett intensivt skede där man rullar ut standardiserade vårdförlopp, ser till att kunna korta köer och ser till att göra vården mer jämlik över landet. Inte minst med inspiration från det arbete som bedrivs på cancerområdet håller SKL, inom ramen för den överenskommelse som regeringen har slutit med dem, på att se över om det går att etablera liknande regionala center, noder, runt om i landet som på samma sätt kan hjälpa till att sprida kunskap i syfte att göra den psykiatriska vården mer jämlik över landet och naturligtvis se till att de oegentligheter och fruktansvärda övergrepp vi diskuterar kan förebyggas och på ett bättre sätt förhindras . Det arbete som är igångsatt inom ramen för den överenskommelse som finns mellan regeringen och SKL kan också bidra till arbetet med ett problem som lyfte upp i sitt första inlägg, det vill säga hur vi kan se till hela patienten och inte bara till den psykiatriska diagnosen. Det handlar också om att få sina kroppsliga besvär tillgodosedda och utredda i mycket större utsträckning än . Genom att involvera primärvården och peka ut att den har ett tydligt ansvar för att föra kampen mot den psykiska ohälsan kan man också öka medvetenheten om de kroppsliga besvär som många av patienterna som lider av psykiska sjukdomar har och därmed också göra den somatiska vården än bättre för den typen av patientgrupper. Vår överenskommelse bygger på att se hela kedjan och försöka få ett större sammanhang. Det är viktigt att hålla fast vid oavsett vilken del av psykiatrin vi diskuterar. 180 (L): Det gläder mig mycket att vi har talat om det förebyggande arbetet och tidig upptäckt, att patienter inte ska falla mellan stolarna. Vi är helt överens om det arbetet. Det är något som jag själv har jobbat med . Det gläder mig också att ministern lyfter fram möjligheten att kopiera arbetssättet inom RCC, Regionala cancercentrum. Det är något jag började skriva små enkla debattartiklar om, mest i lokalpress, för tre . Det är intressant att det äntligen börjar spira och ta form. Det är definitivt en framgångsfaktor. I denna något sena timme konstaterar jag att hälso- och sjukvården i allmänhet och psykiatrin i synnerhet har gjort stora framsteg . Det har gjorts möjligt framför allt genom målmedveten forskning. Det är det enda temat vi inte har tagit upp . Vårdpersonalens grundkompetens höjs. Det har ministern också varit inne på. Det måste fortsätta. Inom psykiatrin har fokus på utbildning för baspersonal och stöd till samverkan prioriterats högt, men grundforskning och klinisk forskning har inte fått lika hög prioritet. Det är dags för en stor, bred och riktad psykiatrisk forskningssatsning. För att lyfta upp psykiatrin krävs en uthållig och lång satsning. Det krävs målmedvetenhet, och det krävs tydlighet. Jag vill tacka herr sjukvårdsministern för debatten, och jag hoppas att vi kan återkomma regelbundet i det viktiga ämnet. Tack, fru talman, och god natt! 181 Statsrådet (S): Jag tror, precis som , att det finns många ytterligare aspekter av arbetet med psykisk ohälsa som vi behöver täcka in i debatter framöver, förutom dem vi har diskuterat . Ett ämne vi inte har berört så mycket men som jag tror är helt avgörande för att vi ska lyckas reformera vården och naturligtvis också föra arbetet i fråga om psykiska ohälsa framåt är det som hastigt berörde i sitt första inlägg. Det handlar om synen på psykisk ohälsa och det stigma som ofta drabbar patienter som lider av olika typer av psykiatriska diagnoser. Vi kan göra betydligt mer genom att dels prata om problemet, dels sprida kunskapen inte minst inom vården. En bieffekt av detta som flera psykiatriker och andra som jobbar inom den specialiserade psykiatrin har vittnat om är att det inte bara är patienter som drabbas av fördomar och ett stigma. Det gör också människor som arbetar inom psykiatrin, både bland kollegor och bland allmänheten i stort. Det kan vara en delförklaring till att det råder brist inom många yrkeskategorier i den specialiserade psykiatrin. Jag tror att det är viktigt att lyfta fram dessa missförhållanden och se vad vi kan göra åt dem, inte minst om vi talar om att det ska bli mer attraktivt att forska på psykisk ohälsa. Avslutningsvis kan jag konstatera att även om också jag tror att vi behöver mer forskning finns det redan väldigt mycket kunskap framtagen som behöver spridas på ett mycket bättre sätt, både i vården och till andra aktörer i samhället, för att vi ska kunna få till det förebyggande arbete med tidiga insatser som vi båda verkar vara överens om behövs. Jag tackar så mycket för interpellationen och för en väldigt bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:8 Sammansättningen i 2015/16:105 Justerade matchningsregler för säkerställda obligationer 2015/16:113 Bättre straffrättsliga verktyg mot organiserad brottslighet 2015/16:117 Effektreserv 2020–2025 2015/16:118 Sanktionsavgifter för andra aktörer på fiskets område än yrkesfiskare KOM(2016) 67 Förslag till och rådets beslut om ytterligare makroekonomiskt stöd till § 27 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2015/16:435 Det politiska förtrycket i av (M) till utrikesminister (S) 2015/16:436 Frisläppande av av (C) till utrikesminister (S) 2015/16:437 Transportstyrelsens hantering av broavgift av (M) till statsrådet (S) 2015/16:438 Post- och auktion av 700-megahertzbandet av (M) till statsrådet (MP) 2015/16:439 Förändring i jaktförordningen av (M) till statsrådet (S) 2015/16:440 Initiativet Fossilfritt av (C) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:441 Frivilligpoliser av (L) till statsrådet (S) 2015/16:442 nyhetsförmedling på ryska av (L) till försvarsminister (S) 2015/16:443 Åtgärder för att säkerställa en hållbar rovdjursförvaltning av (C) till statsrådet (S) 2015/16:444 Ytterligare regelförenklingar för ett ökat bostadsbyggande av (M) till statsrådet (MP) 2015/16:445 Företagsbesök av Boriana (M) till arbetsmarknadsminister (S) § 28 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2015/16:870 Vinterdäck på lastbilar av (M) till statsrådet (S) 2015/16:871 Undantag från id-kontroller avseende Bornholmstrafiken av (M) till statsrådet (S) 2015/16:872 Vindkraft i det svenska fjällandskapet av (SD) till klimat- och miljöminister (MP) 2015/16:873 Gränspolisen i av (M) till statsrådet (S) 2015/16:874 Utbetalning av EU-stöd till lantbrukare av (M) till statsrådet (S) 2015/16:875 Lärlingsersättning till elever i gymnasiesärskolan av (S) till statsrådet (S) 2015/16:876 Konstnärsfond som del av nationell strategi för bildkonsten av (MP) till kultur- och demokratiminister (MP) 2015/16:877 Handläggningstiderna för validering av legitimationen för utländsk sjukvårdspersonal av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2015/16:878 Varsel i av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2015/16:879 Villkoren för investeringsstöd av (KD) till statsrådet (MP) 2015/16:880 Den palestinska myndighetens propaganda och uppvigling av Skånberg (KD) till utrikesminister (S) 2015/16:881 Fastighetsaffärer nära militära skyddsområden av (M) till försvarsminister (S) 2015/16:882 Polis i av (L) till statsrådet (S) 2015/16:883 Bättre konsekvensutredningar av (M) till närings- och innovationsminister (S) § 29 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med § 10 anf. 42 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 16 anf. 110 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut. § 1 Anmälan om subsidiaritetsprövningar § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Anmälan om granskningsrapport § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Ärenden för bordläggning § 6 Svar på interpellation 2015/16:383 om nationellt förbud mot mikroplast 1 Klimat- och miljöminister (MP) 2 (M) 3 Klimat- och miljöminister (MP) 4 (M) 5 Klimat- och miljöminister (MP) 6 (M) 7 Klimat- och miljöminister (MP) § 7 Svar på interpellation 2015/16:356 om höjda marginalskatter och effekter på arbetsmarknaden 8 Arbetsmarknadsminister (S) 9 (M) 10 Arbetsmarknadsminister (S) 11 (M) 12 (M) 13 Arbetsmarknadsminister (S) 14 (M) 15 (M) 16 Arbetsmarknadsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2015/16:357 om särskild löneskatt för äldre 17 Arbetsmarknadsminister (S) 18 (M) 19 (M) 20 Arbetsmarknadsminister (S) 21 (M) 22 (M) 23 (S) 24 Arbetsmarknadsminister (S) 25 (M) 26 (S) 27 Arbetsmarknadsminister (S) § 9 Svar på interpellationerna 2015/16:392 och 404 om ungdomsarbetslösheten 28 Arbetsmarknadsminister (S) 29 (M) 30 (M) 31 Arbetsmarknadsminister (S) 32 (M) 33 (M) 34 (S) 35 Arbetsmarknadsminister (S) 36 (M) 37 (M) 38 (S) 39 Arbetsmarknadsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2015/16:403 om försämringen av RUT-avdragen 40 Arbetsmarknadsminister (S) 41 (M) 42 (S) 43 (M) 44 (M) 45 Arbetsmarknadsminister (S) 46 (M) 47 (S) 48 (M) 49 (M) 50 Arbetsmarknadsminister (S) 51 (M) 52 Arbetsmarknadsminister (S) § 11 Svar på interpellation 2015/16:405 om reformer av arbetsmarknaden 53 Arbetsmarknadsminister (S) 54 (M) 55 Arbetsmarknadsminister (S) 56 (M) 57 (M) 58 Arbetsmarknadsminister (S) 59 (M) 60 (M) 61 Arbetsmarknadsminister (S) § 12 Svar på interpellation 2015/16:407 om arbetslöshetsmålet och fler enkla jobb 62 Arbetsmarknadsminister (S) 63 (M) 64 (C) 65 (S) § 12 (forts.) Svar på interpellation 2015/16:407 om arbetslöshetsmålet och fler enkla jobb 66 (M) 67 Arbetsmarknadsminister (S) 68 (M) 69 (C) 70 (S) 71 (M) 72 Arbetsmarknadsminister (S) 73 (M) 74 Arbetsmarknadsminister (S) § 13 Svar på interpellation 2015/16:400 om rationellt nyttjande av flygmotorarv 75 Försvarsminister (S) 76 (L) 77 (KD) 78 Försvarsminister (S) 79 (L) 80 (KD) 81 Försvarsminister (S) 82 (L) 83 Försvarsminister (S) § 14 Svar på interpellation 2015/16:402 om möjligheten för Försvarsmakten att rekrytera personal från hela landet 84 Försvarsminister (S) 85 (M) 86 Försvarsminister (S) 87 (M) 88 Försvarsminister (S) 89 (M) 90 Försvarsminister (S) § 15 Svar på interpellation 2015/16:350 om Kvarkens färjetrafik 91 Statsrådet (S) 92 (M) 93 Statsrådet (S) 94 (M) 95 (S) 96 Statsrådet (S) 97 (M) 98 (S) 99 Statsrådet (S) § 16 Svar på interpellation 2015/16:351 om byggstart för Norrbotniabanan 100 Statsrådet (S) 101 (C) 102 (S) 103 (M) 104 Statsrådet (S) 105 (C) 106 (S) 107 (M) 108 (S) 109 Statsrådet (S) 110 (C) 111 (S) 112 Statsrådet (S) § 17 Svar på interpellation 2015/16:362 om avtalsbrott och budgettrixande med det västsvenska paketet 113 Statsrådet (S) 114 (M) 115 (M) 116 Statsrådet (S) 117 (M) 118 (M) 119 Statsrådet (S) 120 (M) 121 Statsrådet (S) § 18 Svar på interpellation 2015/16:366 om transporter till och från 122 Statsrådet (S) 123 (M) 124 (S) 125 Statsrådet (S) 126 (M) 127 (S) 128 Statsrådet (S) 129 (M) 130 Statsrådet (S) § 19 Svar på interpellation 2015/16:369 om drönarnas inverkan på flygsäkerheten 131 Statsrådet (S) 132 (M) 133 Statsrådet (S) 134 (M) 135 Statsrådet (S) 136 (M) 137 Statsrådet (S) § 20 Svar på interpellation 2015/16:375 om uppvisande av giltigt körkort 138 Statsrådet (S) 139 (M) 140 Statsrådet (S) 141 (M) 142 Statsrådet (S) 143 (M) 144 Statsrådet (S) § 21 Svar på interpellation 2015/16:378 om id-kontroller 145 Statsrådet (S) 146 (L) 147 Statsrådet (S) 148 (L) 149 Statsrådet (S) 150 (L) 151 Statsrådet (S) § 22 Svar på interpellation 2015/16:379 om Transportstyrelsens förslag om utglesade besiktningsintervall 152 Statsrådet (S) 153 (C) 154 (S) 155 Statsrådet (S) 156 (C) 157 (S) 158 Statsrådet (S) 159 (C) 160 Statsrådet (S) § 23 Svar på interpellation 2015/16:396 om återreglering av järnvägsunderhållet 161 Statsrådet (S) 162 (V) 163 Statsrådet (S) 164 (V) 165 Statsrådet (S) 166 (V) 167 Statsrådet (S) § 24 Svar på interpellation 2015/16:398 om skolledares arbetssituation 168 Utbildningsminister (MP) 169 (S) 170 Utbildningsminister (MP) 171 (S) 172 Utbildningsminister (MP) 173 (S) 174 Utbildningsminister (MP) § 25 Svar på interpellation 2015/16:414 om sexuellt våld inom psykiatrin 175 Statsrådet (S) 176 (L) 177 Statsrådet (S) 178 (L) 179 Statsrådet (S) 180 (L) 181 Statsrådet (S) § 27 Anmälan om interpellationer § 28 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 29 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016