prot · H40940 · 2016-12-06 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att (M) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (M). § 3 Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:155 Interpellation 2016/17:155 Asylsökande som saknar skyddsskäl av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2016/17:156 Interpellation 2016/17:156 Förlängning av tillfälliga uppehållstillstånd av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2016/17:164 Interpellation 2016/17:164 Återvändandearbetet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2016/17:167 Interpellation 2016/17:167 Social housing i av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 2016/17:SfU4 Utgiftsområde 8 Migration 2016/17:SkU9 Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen 2016/17:SkU11 Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel betänkande 2016/17:NU3 Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2016/17:1 delvis) 1 (M): Vi lever i en snabbt föränderlig värld. Teknikutvecklingen följer numera en exponentiell och accelererande kurva. Vi är ständigt uppkopplade och har vant oss vid att träffa både läkare och livspartner via våra smartphones. Samma teknikutveckling sker även på energiområdet. När världens fattigaste miljard nu ska köpa sitt första kylskåp kommer dessa kylskåp att förbruka hälften så mycket energi som kylskåpen gjorde för bara . Elbilar är ett annat exempel. hette det att batterikapaciteten aldrig skulle räcka till. tyder allt på att vi kommer att få uppleva en infrastruktur med självstyrande elbilar under vår livstid. Även på produktionssidan går utvecklingen framåt. I synnerhet förnybara energikällor blir både billigare och effektivare. Varför säger jag då detta? Jo, poängen är att vi är här för att diskutera spelregler och mål som ska gälla 20–. Vi vet inte vilken värld vi kommer att befinna oss i då. Men vår uppgift som politiska företrädare är att säkra både energiförsörjningen och klimatet, inte bara för oss som lever utan även för de generationer som komma ska. Som bekant var ett av fem partier som beslutade sig för att förhandla fram en överenskommelse om energi. Bakgrunden till detta är den osäkerhet som funnits på marknaden. Elpriserna är historiskt låga, många producenter har haft svårt att upprätthålla lönsamhet, och besked har kommit om förtida stängning av kärnkraftsreaktorer. Det är ingen hemlighet att alla partier i en överenskommelse får ge och ta för att komma överens, och resultatet har blivit stabila villkor i energibranschen. Detta är oerhört viktigt för att fler ska våga investera och satsa på ny teknik. Vi har kommit överens om ett mål om förnybar energi till 2040. har burit ledartröjan i miljöarbetet jämfört med andra länder. Vi har redan en hög andel förnybar energi i vårt energisystem och har redan överträffat EU:s 2020-mål. Till detta kommer att har en närmast koldioxidfri energiproduktion. I och med överenskommelsen fortsätter vi ambitionshöjningen genom bland annat sänkt fastighetsskatt för vattenkraften och förlängning av elcertifikatssystemet. är vi överens om att inte sätta ett stoppdatum för kärnkraften och heller inte stänga kärnkraftsreaktorer genom politiska beslut. I stället avvecklas effektskatten på kärnkraftsproduktion, och placeringsmöjligheterna i avfallsfonden utökas. Detta har varit viktigt för oss moderater då vi menar att en ansvarsfull energipolitik inte kan bortse från det kraftslag som bidrar med mellan av energiproduktionen . Utan den skulle vi troligtvis bli hänvisade till fossila bränslen eller kanske till och med bli beroende av rysk gas. Även om överenskommelser alltid innebär att ge och ta är jag som sagt nöjd med att kärnkraftsproduktionen säkras, att vattenkraften stärks och att vi har en god plan för det förnybara. Det är avgörande med långsiktiga spelregler som öppnar för nya investeringar på energiområdet. Utöver överenskommelsen kommer vi moderater att fortsätta att bejaka teknikutveckling och framtidstro. Fortsatta satsningar på forskning och utveckling av förnybar energi är av stor vikt. Vi har haft synpunkter på att inte har möjlighet att stödja forskning på kärnkraftsområdet. Oavsett vad man tycker i kärnkraftsfrågan torde alla vara överens om att eftersom vi fortsatt kommer att ha kärnkraft under överskådlig framtid bör denna kärnkraft och dess hantering vara i toppklass. Om innovationer i ska bli mer lönsamma behövs en ökad export av såväl energi som teknik till andra länder. Därför vill vi motverka vanligt förekommande handelshinder såsom höga tullar på miljövänlig energiteknik. Vi skulle också vilja se en särskild utredning som fokuserar på att utvärdera och stärka konkurrenskraft. Avslutningsvis befinner vi oss i en orolig omvärld. Klimathotet och ett svårare säkerhetsläge står för dörren. mer än någonsin behövs ansvarstagande och stabilitet, inte minst på energiområdet. En trygg och säker energiförsörjning förväntas av såväl svenska hushåll som industri. finns tydliga spelregler på plats som dessutom öppnar för nya investeringar. Det är jag glad över att vi har varit med och bidragit till. Och vi kommer att fortsätta att driva på för en mer klimatsmart och ansvarsfull energiförsörjning. Eftersom vi inte har en reservation hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. I detta anförande instämde (M). 2 (SD) replik: Inledningsvis kan jag säga att det är synd att det inte finns någon moderat företrädare som sitter med i här, nu när det ges fri replikrätt och man hade kunnat diskutera dessa delar mer. När det gäller utgiftsområdet uppehåller sig kring energiforskning i stort och säger uttryckligen att denna ska bidra till behoven för alla relevanta kraftslag och delar av energiområdet, som man uttrycker det. Detta håller absolut med om, och vi tycker även att kärnenergiforskning givetvis ska innefattas i de ramar som finns för den statliga energiforskningen. är det enda parti som har med satsningar på forskningsinfrastruktur i form av en forskningsreaktor när det gäller snabba reaktorer. Men det är nog fler än jag som undrar hur väl det hela rimmar med de energipolitiska mål som man har kommit överens om med de andra partierna i energiöverenskommelsen. I den ramöverenskommelse som presenterades offentligt fastslogs att fokus för energiforskningen bland annat ska vara att uppnå de energipolitiska målen. Ett av målen är att satsa på förnybart. Frågan är huruvida detta är möjligt att införliva i energiforskningen eller inte. Jag funderar över om det är uppfattning att det finns ett klart uttalat utrymme för kärnkraftsforskning inom den energiöverenskommelse som har nåtts. 3 (M) replik: Tack för frågan! Jag tycker att vi har varit ganska tydliga med att vi har synpunkter på att inte kan ge stöd till kärnkraftsforskning. Det är något vi skulle önska, det är något som vi har skrivit om och det är något som vi har påpekat . Jag vill framhäva att det är viktigt att ha en balans mellan att både ha en ansvarsfull, stabil energiförsörjning och våga ta klimathotet på allvar. har till exempel satt citationstecken om klimatet i delar av sin budget. Det är oerhört allvarligt. Jag vill ställa en motfråga. Vi måste självklart ha balans. Vi har stått upp för kärnkraften och har varit tydliga med var vi står vad gäller kärnkraftsforskningsområdet. Men man måste också satsa på forskning som gynnar klimatet, som gynnar det förnybara. Vad är klimatpolitik egentligen? Eller ska det sättas citationstecken om den också? 4 (SD) replik: Det är ändå intressant att höra hur ställer sig till vad som är möjligt att inrymma inom energiforskningen eller inte, eftersom man uppehåller sig mycket kring just kärnkraftsforskning i sin utgiftsområdesmotion. Det har gått med på i energiöverenskommelsen är inte primärt att se till att vi ska ha en fossilfri kraftproduktion. Det definieras i stället som att den ska vara förnybar. Man väljer bort delar av vissa energislag som, globalt sett, kan lösa de bekymmer vi står inför när det gäller ett starkt beroende av olika fossila källor. Frågan är huruvida det går att implementera de delarna i fortsättningen. Det skulle jag vilja få ett tydligare och rakare svar på. ingång till att lösa problemet med utsläpp av växthusgaser är framför allt att vi inte kan inrikta oss på olika återvändsgränder. Man jobbar med subventioner, bidrag, tar till kortsiktiga lösningar och satsar mycket av skattebetalarnas pengar på dem, men man får ändra sig allteftersom. Det finns en lång rad exempel på hur man har misslyckats fullständigt, exempelvis etanolsatsningen under alliansåren. När man väljer spåret med förnybart är det uppenbart att huvudprioriteringen, som även ställer sig bakom, inte är att få bort de fossilfria kraftslagen. Man är i stället väldigt intresserad av att det ska vara förnybart framför andra saker som kanske i större utsträckning kan bidra till att sänka utsläppen av växthusgaser. Jag önskar återigen ett tydligare klargörande av om man, med den energiöverenskommelse som finns, enligt uppfattning kan satsa på att forska på och utveckla kärnkraft. 5 (M) replik: För att svara direkt på fråga: Ja, det är vår uppfattning. Vi har också varit väldigt tydliga med att vi vill prioritera kärnkraftsforskning. Vi hade velat se ännu mer av det även i överenskommelsen. Jag var tidigare inne på att kärnkraften är en del. Men det finns även andra viktiga energislag i . Förnybar energi är någonting som kommer att efterfrågas av konsumenter . Men det är också nödvändigt för att vi ska klara både klimat- och miljöutmaningar. Jag skulle vilja ha tydligare svar från på varför ni inte tar det på allvar. Varför sätter ni citationstecken om klimatet i er budget? Det är inte seriöst. 6 (MP) replik: Jag vill börja med att tacka för det gemensamma arbetet med energiöverenskommelsen. Forskning om kärnkraft finns redan, exempelvis om hur man ska säkerställa säkerheten i de reaktorer vi har . Sådan forskning finansieras bland annat av . Det vore bra att få ett svar på vilken forskning om kärnkraft vill se. Av oppositionspartiernas förslag kan jag konstatera att det är som står för de största nedskärningarna jämfört med regeringens förslag. minskar kraftigt på anslaget även inom energiforskning. säger nu att vill få plats med även kärnkraftsforskning inom det anslaget. Vad gäller både energiforskningen och hela anslaget i stort väcks frågan: Vilka konkreta nedskärningar är det vill göra inom energibudgeten? 7 (M) replik: frågar först exakt vilken forskning inom kärnkraftsområdet vi vill se. Jag står här som politisk företrädare och inte som forskare. Jag vill därför inte specificera exakt vilken typ av forskning det ska vara. Men jag konstaterar att teknikutvecklingen springer framåt. Inom det här området har vi till exempel sett en snabb utveckling med fjärde generationens kärnkraft. Man använder alltså avfall för att producera ny energi. Det är avfall som ändå måste förvaras och hanteras. Det är bara ett exempel. Vi specificerar som sagt inte exakt hur forskningen ska bedrivas. Det är inte vår uppgift. Men det finns goda skäl att titta mer på kärnkraftsforskningen, särskilt på att ta vara på det avfall som vi ändå måste hantera . frågar också varför vår budget ser lite annorlunda ut än regeringens. Den största skillnaden har främst med stöd till solpaneler att göra. Där har vi en annan uppfattning än regeringen. Jag tror att det är viktigt att titta på skälet till att utvecklingen för till exempel solpaneler inte går snabbare. Vi ser till exempel stora handelshinder, och vi ser att frihandelsavtal mellan länder inte har kommit på plats. Sådana saker bidrar till att det blir dyrt att köpa solpaneler, till att teknikutvecklingen går långsamt och till att det inte blir tillräckligt billigt. Det är där man måste göra det stora arbetet. Och det är där vi har velat lägga vårt fokus. 8 (MP) replik: Forskning kring fjärde generationens kärnkraft har funnits både i och i världen . Man säger likväl som för 30–att det ”snart kommer ett tekniskt genombrott”. Men vi kan konstatera att det inte har gjort det. Den här tekniken är väldigt dyr. Det är därför samtliga tre stora energibolag i har sagt att ny kärnkraft är en icke-fråga. Det är inte ekonomiskt intressant att titta på. Men vill alltså lägga stora forskningsanslag på det svarta hål som forskning om fjärde generationens kärnkraft är. sa att man med den tekniken skulle kunna hantera det befintliga kärnavfallet. Jag hör det argumentet ganska ofta. Men till exempel SKB, som har statens ansvar för att hantera slutförvar, säger att en liten del av det befintliga avfallet skulle kunna användas om den tekniken skulle komma. Men kommer ändå att behöva ett slutförvar för kärnavfall, oavsett om fjärde generationens kärnkraft skulle kunna leverera eller inte. Det är alltså inte någon quick fix. Jag konstaterar också att avråder från att forska kring den nya tekniken. Den anses inte vara tillräckligt intressant för de utmaningar vi står inför. Jag vill också säga någonting om investeringsstödet för solceller. Är besked att ni i er budget, med de siffror som finns i tabellen, helt tar bort investeringsstödet för solceller? Det går nämligen inte att utläsa. står människor, kommuner och företag i kö får att få ta del av de pengarna. Totalt sett motsvarar ansökningarna . Förstår jag det rätt att med budget skulle de som väntar på investeringsstödet garanterat inte få några pengar? 9 (M) replik: hävdar att det redan finns en massa forskning om fjärde generationens kärnkraft och att det dessutom inte är en quick fix. Det är ingen som hävdar att det skulle vara en quick fix. Forskning är inte lösningar som vi ska ta beslut om. Forskning innebär att man ska utreda och se vilka möjligheter som kan finnas . Forskningen springer jättesnabbt framåt. Min fråga till är: Varför stoppar ni till exempel från att över huvud taget titta på projekt inom kärnkraftsområdet? Om ni tycker att det finns möjligheter här, även om det inte är någon quick fix, kan det vara en åsikt, men att stoppa att man över huvud taget tittar på det är en helt annan sak. Vi sätter inte ned foten när det gäller olika forskningslösningar. Men vi säger att det måste finnas möjlighet. Det är det viktigaste. Vad gäller solpaneler kan jag bara upprepa vad jag sa tidigare. De stora problemen är handelshinder och att frihandelsavtal inte är på plats. Där måste regeringen ta mycket större krafttag än . Då skulle vi få ännu snabbare teknikutveckling även där. 10 (V) replik: nämnde i sitt anförande hur det har gått med teknikutvecklingen. Jag håller med om att det är fantastiskt. Jag tänker på hur snabbt allt har gått framåt bara i branschen. I energiöverenskommelsen har , som jag förstår det, varit mycket drivande när det gäller att några texter från ursprungsuppgörelsen finns kvar. Det handlar om att man ska öppna för nya reaktorer på befintliga platser men utan subventioner. Det kan vi ju ha en åsikt om. Men jag måste fråga en sak. När det gäller forskning och utveckling talade du om att fjärde generationens reaktorer inte finns på plats. Ett företag som heter vill investera i . De säger att de vill bygga en reaktor åt oss, för 70–. Skulle det vara något problem för dig och att Ros-atom kommer och bygger åt oss och fortfarande bygger med den teknik som fungerar , tredje generationen eller tredje plus eller vad den nu kallas för? 11 (M) replik: ställer en väldigt specifik fråga, men det är ingen hemlighet att vi har helt olika uppfattning om kärnkraften. Jag och vi i tror att kärnkraften är och kommer att vara en betydande energikälla framöver. Det beror på att vi tror att energisystemet måste bygga på stabilitet och ansvarstagande. Det går inte att kasta om hela energisystemet över , vilket exempelvis vill genom att avsluta eller avskaffa kärnkraften på en gång. Då skulle andra risker uppstå, som att vi blir beroende av helt fossila bränslen eller rysk gas. Den ryska gasen är oerhört skadlig för . Därför är jag ganska nöjd med den noggranna avvägning av ord som kommer fram i överenskommelsen. Där finns en balans mellan väldigt ambitiösa miljö- och klimatmål och att inte sätta ett stoppdatum för kärnkraften. Vi säger snarare att om det finns någon som vill investera i ny kärnkraft eller vill byta ut reaktorer ska det också vara möjligt. 12 (V) replik: svarar på mycket men tyvärr inte på min fråga. Jag håller med om att kärnkraften säkert kommer att vara en betydande energikälla. Den är viktig för framför allt industrin. lägger orden i munnen på . Kärnkraften ska avvecklas så fort som möjligt, enligt vår kongress, men givetvis utan att avvecklingen blir skadlig för industrin. Man kan tolka ”så fort som möjligt” på många sätt. Vi ska ha något annat på plats innan vi får bort det. svarade som sagt inte på min fråga. Skulle det vara ett problem för om det kommer ett företag som heter och vill investera i och bygga en ny reaktor i med den teknik som finns som innebär en fortsatt exploatering någon annanstans i världen av den ändliga resursen uran? Skulle detta vara något problem? Detta är en ganska enkel fråga. 13 (M) replik: Jag ägnade nästan hela mitt huvudanförande åt att tala om teknikutveckling. Jag talade även om kärnkraftsforskning. Jag var nog ganska tydlig med att vi hoppas och ser en snabb teknikutveckling, och vi hade önskat att den även hade varit möjlig på kärnkraftsområdet. Jag vill återkomma till något som sa i sitt anförande, nämligen att ni vill avskaffa kärnkraften så fort det är möjligt. Som jag ser det kan ”så fort det är möjligt” gå väldigt snabbt. Hur ser på kostnaden för industrin och för hushåll med elpriser som rusar iväg och ger en enorm produktionsförlust? Detta är inte att ta ansvar och ger inte en stabil energiförsörjning. 14 (SD): har sett över den svenska energipolitiken och haft målet att nå en så bred energiöverenskommelse som möjligt. nåddes en fempartiöverenskommelse, där , stod utanför. Det ska även tilläggas att vi som det näst största oppositionspartiet inte var inbjudna till de mer ingående förhandlingarna. Överenskommelsen, som främst karaktäriseras av kompromisser, ger både hopp och besvikelse med delvis stabila förutsättningar för befintliga produktionsanläggningar men även ytterligare subventioner som har dikterats av främst de gröna partierna. Men på det stora hela saknas lösningar på både dagens och framtidens problem för energisystem och elmarknad. Man har helt kringgått orsakerna till dagens energimarknadskris med marknadssnedvridande subventioner till elproduktion som marknaden inte har efterfrågat. De subventionerade produktionsanläggningarna är vidare så kallade intermittenta, väderberoende, och kommer obönhörligen att ge upphov till stora fluktuationer i produktionen och återkommande elunderskott på nätet den dag då baskraften forceras ut ur systemet. Det borde vara tämligen uppenbart att den långsiktiga lösningen inte kommer att bli att anmoda mer av samma medicin som skapade problemen från första början. Förhoppningsvis kan dessa delar brytas bort . Inom ramen för det anslag som finns för energiforskningen saknas helt satsningar på kärnenergiforskning, vilket enligt borde ha ett klart uttalat utrymme inom de prioriterade insatserna för statens energiforskning. Utifrån det faktum att kärnkraften fortfarande står för av vår elförsörjning och att vi som ett litet land har härbärgerat tolv kommersiella kärnkraftsreaktorer har det statliga stödet till forskningen på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. Men forskning och utveckling inom kärnkraft behöver inte endast ha sin utgångspunkt i ren kärnenergiforskning. Forskningsområden inom slutförvar av uttjänt kärnbränsle och kärnkraftssäkerhet har i vissa fall en nationell särprägel och kräver nationell kompetens. För att kunna uppnå ny, modern och säkrare kärnkraft i behövs en hög nationell kompetens, och för detta behövs ett ökat stöd till kärnkraftsforskningen. En framtida potential för export av svensk teknik och svenskt kunnande inom slutförvar av kärnbränsle och ny kärnkraft är fullt tänkbar. Bara så sent som nådde konceptet för den tilltänkta blykylda svenska forskningsreaktorn en framgång och en milstolpe då man i har valt att investera i uppförandet av en prototyp av den. Synen på det använda kärnbränslet har präglats av de mycket långa tiderna för slutförvaring, och bränslet har betraktats som avfall. Detta synsätt tar dock inte hänsyn till den tekniska utvecklingen. nyttjar vi endast ett fåtal procent av det energiinnehåll som finns i det naturliga uranet som har grävts upp medan återstoden planeras att grävas ned som avfall. I de reaktortyper som populärt kallas för den fjärde generationens kärnkraft, det vill säga snabba reaktorer, kan det använda kärnbränslet i stället återanvändas. Detta är något som öppnar för helt nya perspektiv. Med snabba reaktorer skulle vi kunna fortsätta att producera kärnkraftsel med oförminskad eller höjd effekt framöver – detta utan att behöva bryta något nytt uran över huvud taget. Vi minskar även avfallsmängden med och minskar dessutom behovet av slutförvar från närmare 100 till under 1 . Det är alltjämt viktigt att vi fortsätter med forskningen i om slutförvar av använt kärnbränsle, men tidsperspektivet skulle dramatiskt förändra förutsättningarna. Ett sådant tänkande om resurseffektivitet och att återanvända befintligt avfall borde om något locka även de gröna partierna. Utgångspunkten i stort för energipolitiken ska vara att serva som industrination och välfärdsland, inte det omvända. Vi har ett stort elöverskott som vi slumpar bort till våra grannländer till ett pris som är en bra bit under hälften av kostnaden för att uppföra anläggningar som ska alstra elenergin. En självklar insats är här given gällande att stärka värdet av den el som har framställts i för svenska intressen och stimulera elanvändningen där elen kan användas rationellt. Vår elproduktion är uteslutande fossilfri. Vårt fossila beroende återfinns framför allt i transportsektorn och inom delar av industrin. Där finns det goda förutsättningar att i allt snabbare takt elektrifiera exempelvis transportsektorn då kostnaderna för framför allt batterier stadigt sjunker. Det här gör att man snart är väldigt konkurrenskraftig gentemot fossildrivna bilar – detta utan en enda krona i subventioner. har utöver det som finns i utgiftsområdet även satsningar på laddstolpar, vätgas och biogas. Intressanta steg har även tagits för att exempelvis kunna ersätta den andel kol som används i den svenska stålproduktionen för att driva ut syret från järnmalmen, vilket välkomnas. Detta motsvarar av de svenska koldioxidutsläppen från industrin. Ledstjärnan för att minska vårt beroende av fossila energikällor ska främst vara kopplad till elektrifiering i stället för att rikta dyra och verkningslösa subventioner mot drivmedelslösningar som är återvändsgränder. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. I detta anförande instämde (SD). 15 (C) replik: Det var trevligt att visade att detta också är en energidebatt och att vi inte bara ägnar oss åt el. Energisektorn handlar ju även om exempelvis drivmedel och uppvärmning. Jag är lite nyfiken på en sak i budget. Om man läser den ser man att de har satt ordet ”klimat” inom citationstecken. På en sida av ungefär 120 handlar det om klimatet. Vad menar med citationstecknen kring ordet klimat?