prot · H40918 · 2016-10-20 00:00:00 — Detta är dessvärre en alltför vanlig bild av situationen för så kallad blåljuspersonal i våra förorter. Vi har sett hur brandkår och ambulanspersonal trakasseras. verkar polisen gå samma öde till mötes. Vi kristdemokrater har krävt att lagstiftningen på detta område skärps och att straffvärdet för brott mot blåljuspersonal höjs. Vad tänker regeringen göra för att freda blåljuspersonalen och se till att även mindre allvarliga brott följs upp och lagförs? 72 Justitie- och migrationsminister (S): Jag svarar på frågan eftersom just det straffrättsliga skyddet för blåljuspersonal är lagstiftning som jag ansvarar för. Jag kan glädja med att vi just nu håller på att processa fram ett utredningsdirektiv för att se över det straffrättsliga skyddet för blåljuspersonal. Det finns kanske även ytterligare några personalkategorier som kan komma i fråga. Det kan handla om dem som arbetar i och ytterligare typer av personal. Vi är inte riktigt färdiga , men vi är på god väg med ett sådant utredningsdirektiv. En sådan översyn kommer alltså i närtid. 73 (KD): Det var ett glädjande besked. Vi ser fram mot förslaget när det väl läggs på bord. Tyvärr är inte detta en unik händelse. Detta följer ett mönster där polisen blir allt mindre benägen att beivra brott av ringa art. I medierna har det rapporterats om så kallade vardagsbrott som rutinmässigt läggs ned. Polisens tider för att handlägga även grövre brott blir allt längre. vet vi genom forskning att nästan all grov brottslighet har föregåtts av småbrott. Om vi inte beivrar de små brotten kommer det helt enkelt fler grova brottslingar med tiden, och fler brottsoffer. Vad tänker regeringen göra för att vi ska få nolltolerans mot brott mot blåljuspersonal och att varje brott, litet som stort, beivras på det sätt som vi har bestämt här i riksdag? 74 Justitie- och migrationsminister (S): I samband med de uppmärksammade bilbränderna presenterade jag och inrikesministern en rad åtgärder för att komma till rätta med detta. En översyn av den nämnda lagstiftningen var en del av det, men vi tänker också gå fram med förslag när det gäller nya påföljder för unga. Jag tror även att vi behöver bättre brottsförebyggande arbete i många av de områden som vi talar om, och vi kommer med en ny handlingsplan för hela detta förebyggande arbete . 75 (M): Jag ställer min fråga till statsrådet . Den handlar om de småskaliga vattenkraftverken. Många av dem hotas nu av nedläggning på grund av både dyra och krångliga tillståndsprövningar. har gjort ett tillkännagivande om att vi ska underlätta tillståndsprövningarna. I energiöverenskommelsen står klart och tydligt att vi ska förenkla dem. Ordagrant står det: ”Reglerna för omprövning av vattenverksamhet som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt.” Många av de småskaliga vattenkraftverken hotas . En del av dem är över . Det är olika verksamheter – kvarnar, elverk och annat – som hotas av nedläggning på grund av detta. Min fråga till statsrådet är: Tänker statsrådet se över detta, och när kommer de nya tillståndsprövningarna att verkligen komma till stånd? 76 Statsrådet (S): Det är precis som säger: Detta är en del av den energiuppgörelse som regeringen har träffat med tre av partier, däribland . Grunden för hela problematiken är en kammarrättsdom , som dessutom följdes av att den förra, borgerliga, regeringen gav i uppdrag till att följa upp den. Det visade sig att många av de mindre vattenkraftverken saknade moderna tillstånd. Detta har naturligtvis ställt till det, och det har blivit betungande i relation till den el som kraftverken producerar. Det var därför vi hade detta uppe i energiförhandlingarna, och det är också därför vi har kommit överens om att försöka hitta ett regelverk som innebär att man förenklar det hela men klarar av de moderna miljökrav som vi måste möta. Regeringen kommer med stöd av energiuppgörelsen att presentera ett förslag där vi så långt som det är möjligt försöker underlätta som vi ställer moderna miljökrav. 77 (M): Anledningen är helt enkelt att både och energiöverenskommelsen har sett att detta inte fungerar. Därför vill man få till en enklare tillståndsprövning, och det är upp till regeringen att ta tag i frågan. Mina frågor är: När kommer detta? Kommer regeringen att ge nya regleringsbrev till om att det kommer att komma ett nytt direktiv i den här delen? Eller kommer man att vänta tills de småskaliga vattenkraftverken är helt nedlagda i ? 78 Statsrådet (S): Det gläder mig att engagerar sig. Men man kan ju undra vad du gjorde ni satt i regeringsställning, för detta är ingen ny utmaning. Det här har pågått , och vi har tagit tag i det. Jag tror inte att det är möjligt för mig som statsråd att gå in och kvälja dom, som det heter, det vill säga att lägga mig i en dom. Däremot har vi gjort tydligt i energiuppgörelsen att vi ämnar återkomma med ny lagstiftning som förhåller sig till såväl EU-rätt som moderna miljökrav och som gör det hela så lite betungande som möjligt administrativt och ekonomiskt. Det kommer vi att återkomma . Straffrabatten för 18–21-åringar 79 (M): Min fråga går till justitieminister . Den gäller straffrabatten för 18–21-åringar. läser vi om ungdomsgäng som begår grova brott. Senast blev en 85-årig man attackerad av tre unga män som slog ned honom och sparkade på honom. Detta är förfärligt. var vi på studiebesök i och talade med polisen där. De som bränner bilar och kastar stenar på poliser är oftast . Regeringen har aviserat att man ska skärpa straffen för attacker mot blåljuspersonal, som ministern sa här. ger man 50 procents rabatt till unga yrkeskriminella personer. Detta är dubbla signaler. Vi moderater vill ta bort straffrabatten. Vi tycker att detta är helt fel. Vi tycker att myndiga ska dömas som vuxna. Anser statsrådet att det är rimligt att en 18-årig myndig yrkeskriminell person ska få 50 procents rabatt när han gör sig skyldig till grova våldsbrott? 80 Justitie- och migrationsminister (S): Om nu tycker detta är det någonting som de har kommit på alldeles . Ni satt trots allt på och gjorde ingenting i frågan – inte ens det som vi gör . Vi går nämligen fram med nya påföljder för unga, som jag nämnde i mitt tidigare inlägg. Det gäller till exempel dem som inte kan dömas till ungdomstjänst men där inte heller böter skulle fungera. Vi säger att vi är beredda att gå fram med det man kallar för helgavskiljning, det vill säga att man får en övervakning och . Det är en mellanpåföljd som inte har funnits tidigare. Kontaktskyldighet gentemot en kontaktperson är en annan sådan påföljd som vi vidare planerar. Man ska hålla tungan rätt i mun när det gäller saker och ting. Jag tror att man måste se till att ju yngre en person är, desto mer kan man trappa upp påföljden om personen fortsätter att begå brott. 81 (M): Tack, ministern, för svaret! Alliansregeringen gjorde mycket under sina , men vi hann inte med allting. Tyvärr hann vi inte med detta. säger ofta att vi inte gjorde någonting. Men är det faktiskt som är justitieminister, och det har han varit . Min fråga är: Tycker att det är rimligt att en 18-årig yrkeskriminell ska få 50 procents rabatt på straff? 82 Justitie- och migrationsminister (S): Varje straffmätning, och ytterst är det ju domstolarna som gör dem, ska naturligtvis ta hänsyn till hur grovt brottet är. Sedan måste man också se vad som är mest lämpligt för den individ som det handlar om. För en del av de här individerna kan andra påföljder vara bäst. Det handlar till syvende och sist om att se till att de kommer ur brottsligheten och sin kriminella livsstil. Då tror jag att man behöver sociala insatser men ibland också frihetsberövande insatser. De förslag vi lägger fram handlar precis om det. Förenklad biståndsbedömning i äldreomsorgen 83 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Svensk äldreomsorg fungerar ofta mycket bra, och de flesta äldre är nöjda med de insatser de får. Det visar inte minst den brukarundersökning som kom från . finns det många delar som vi måste fortsätta att arbeta med om vår svenska modell ska fortsätta att utvecklas. har kommuner, inte minst min egen hemstad , utvecklat modeller för så kallad förenklad biståndsbedömning inom äldreomsorgen. Det har visat sig att det blir lättare att få hjälp, man får större inflytande och det frigör resurser för socialsekreterarna. Men har visat att modeller som finns runt om i landet är olagliga. Jag vet att statsrådet har jobbat mycket med det här och tycker att det är en viktig fråga i regeringen. Jag undrar hur arbetet med detta fortskrider och om regeringen planerar för några förändringar för att möjliggöra för kommunerna att ge så kallad förenklad biståndsbedömning. 84 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det här är verkligen en prioriterad fråga för regeringen, och därför har vi avsatt mycket resurser till den här sektorn: 2 miljarder till bemanning i äldreomsorgen och 10 miljarder till kommunerna som naturligtvis kan använda medel även till äldreomsorgen inom ramen för detta. har vi också en satsning på kompetensutveckling på 200 miljoner till bland annat den här sektorn. Skälet till det är att man förstås ska ha äldres behov i centrum och kunna stödja äldre kvinnor och män där de befinner sig och i det de behöver. Jag håller med om att modellen med förenklade biståndsbedömningar är intressant. Det förefaller finnas mycket goda erfarenheter av den, men rättsläget är oklart. Därför har jag tagit initiativ till två olika spår, och vi kommer att få förslag om detta tidigt i vår. 85 (S): Det låter positivt. Förenklad biståndsbedömning ger människor möjlighet att få tillgång till stödinsatser utan biståndsbeslut och dessutom att själva få påverka de här besluten, vilket är A och O i utvecklingen av äldreomsorgen. Det är bra att utredningen ska titta på den här frågan. Jag uppfattar det som att statsrådet är angelägen om att kunna gå framåt i den här frågan . Vi är många i den här kammaren som tycker att frågan är angelägen, och vi prioriterar den. 86 Statsrådet (S): Jag håller med och återkommer med förslag på området. 87 (M): presenterade regeringen sin infrastrukturproposition där man säger att man vill bygga nya stambanor för höghastighetståg. Projektet är mycket samhällsekonomiskt olönsamt, saknar större klimatnyttor och kostar . Det har fått att dra i bromsen och konstatera att det här inte är ett ansvarsfullt projekt. Men regeringen ska sätta spaden i backen kosta vad det kosta vill. Och höghastighetsbanor kostar. Det är ungefär dubbelt så dyrt som vanlig järnväg, vilket innebär att otaliga miljarder kronor kommer att behöva tas från andra projekt runt om i där det redan är trångt och slitet. Därför undrar jag: Vilka investeringar och vilket underhåll vill infrastrukturministern välja bort för att ha råd att satsa på höghastighetståg som är dubbelt så dyra? 88 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Så som det står i propositionen pekar regeringen ut en ambition att vi har för avsikt att bygga höghastighetsbanor i av det enkla skälet att vi tror att det är hög tid att vi tar steget in i framtidens transportinfrastruktur i det här landet. Korta restider skapar nya möjligheter till förstorade arbetsmarknadsregioner, och vi binder in orter som inte har tillgång till järnvägsnätet och gör järnvägen mer attraktiv som vi tillför ny och helt nödvändig kapacitet. I propositionen står det också mycket tydligt uttryckt att detta ska göras i den takt som ekonomin tillåter och på ett sätt så att man inte tränger ut andra angelägna objekt, det vill säga att prioriteringen av den här utbyggnaden ska ske inom samma ram för åtgärdsplanering som andra objekt. Med det är vi både framåtsyftande och ansvarstagande när det gäller de medel som vi har till vårt förfogande. 89 (M): Jag tycker att det är tråkigt att riksdag eller för den delen alla människor runt om i inte kan få ett seriöst förslag från regeringen om hur man vill finansiera en investering på 230 miljarder. Det krävs inte så väldigt mycket matematikkunskap för att inse att saker och ting måste gå ihop, det vill säga andra behov måste rimligen trängas undan om man bestämmer sig för att göra den här investeringen. Eller är infrastrukturministerns svar att det inte blir några nya höghastighetsbanor under den kommande planperioden? 90 Statsrådet (S): Jag tror att de flesta är överens om att det inte kommer att färdigställas några nya höghastighetsbanor under nästa planperiod. Inte ens de allra mest ambitiösa och optimistiska bedömarna tror det. Det vi står inför är att vi behöver ny kapacitet till järnvägen. Då kan vi välja att bygga den med ny, modern teknik med nya sträckningar, vilket tillför många nya nyttor, eller med gammal teknik i befintliga sträckor och betydligt färre nyttor. Vi föreslår det förra. Mäns och pojkars roll i jämställdhetsarbetet 91 (S): Jag har en fråga till barn‑, äldre- och jämställdhetsminister . kommer man att presentera den framtida jämställdhetspolitiken. Vad jag förstår kommer det att vara ett tydligt och ökat fokus på det förebyggande arbetet samt på mäns och pojkars ansvar och delaktighet. Hur tänker statsrådet säkerställa att detta verkligen sker? Historiskt har jämställdhetsarbetet i huvudsak drivits av enskilda kvinnor och kvinnoorganisationer och ‑förbund. När det gäller området mäns våld mot kvinnor har vi i huvudsak på samhällets nivå ägnat oss åt att omhänderta konsekvenserna av mäns våld, vilket är självklart i den svenska modellen, och vi ger till exempel ökat stöd för kvinnojourerna. Men åter till min fråga. Vad är det som kommer att göra skillnad? 92 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det här är jag väldigt angelägen om, det vill säga att ha ett ökat fokus på att förebygga våld mot kvinnor och att i största allmänhet i jämställdhetspolitiken fokusera på mäns och pojkars roll i jämställdhetsarbetet och också skapa ett samtal och en dialog där män och pojkar känner att de har en roll och känner sig inbjudna till det här samtalet. Det här är för övrigt en fråga som man pratar om i hela världen. Jag var i på ett där man diskuterade det här, framför allt män och omvårdnad och omsorg. I den skrivelse som jag kommer att presentera om tre kommer jag att ha som ambition att använda de goda kunskaper som vi redan har i när det gäller att jobba med män och pojkar och jämställdhetsarbete och att förebygga våld. Att binda ihop de här projekten till mer av ett nationellt program är helt nödvändigt för att ta nästa steg i jämställdhetspolitiken. 93 (S): Tack för svaret, statsrådet! Kan ge något exempel på åtgärder som man har för avsikt att vidta? 94 Statsrådet (S): Det finns redan i kunskap och organisationer som jobbar mycket med de här frågorna. Vi har också gett uppdrag till och , vi har en överenskommelse med Kommuner och Landsting och vi har ett paket som riktar sig till ensamkommande och nyanlända, framför allt pojkar och män, om kunskap, om jämställdhet och om delaktighet i jämställdhetsarbete och om hur man kan förebygga våld. De här uppdragen som vi lade ut redan när vi tillträdde ska tillsammans utgöra grund för ett nationellt program för att stärka det här arbetet. Hur det ska gå till ska vi konkretisera i skrivelsen. 95 (S): Jag vill ställa min fråga till . ökade elpriset för och Ellevio som är två av de största aktörerna. Det ökade inte lika mycket för Eon, och för de övriga ökade det . görs för att se hur mycket priset ökar, och det gäller inte bara el utan också vatten, avfall och värme. Det har varit en ökning på bara . Mycket av den ökningen beror på elprisökningen, som har skett . ska ha kontroll över elprisstegringarna. Men tyvärr har inte detta fungerat – de ligger nu också i konflikt och har förlorat i rätten. Kan man tänka sig att reglera elpriset på något sätt, så att man på förhand, till exempel från , kan bestämma hur stor elprisökningen får vara? 96 Statsrådet (S): Bara för tydlighetens skull: Elpriserna har fallit . De har näst intill halverats eller till och med mer. Däremot har elnätspriserna, precis som säger, höjts. Grunden för det är en kammarrättsdom som gav dessa bolag, mot , rätten att höja priserna. När man har monopol, som dessa företag har, är det klart att det är ett särskilt ansvar. Vi hade en reglering 2011 som reglerade detta. Det var en förordning som i domstol visade sig inte hålla. Den regleringen har gjorts om. Jag har också förklarat att regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder för att se till att skydda konsumenterna och se till att det finns en balans mellan rimliga avkastningskrav, investeringsbehov och konsumenternas behov av en stabil tillförsel av elektricitet. 97 (S): Tack för påpekandet! Det är inte allt som har ökat, som tur är. Men det är illa nog att elnätspriset har ökat och att det är en så stor ökning. hade den bestämda uppfattningen att det var för mycket, men tyvärr förlorade de. Vi kan dock politiskt slå fast vilket regelverk vi vill ha. Jag tror att det är viktigt att se till att det inte är så stora skillnader. Det är alltså som en familj betalar mer om den har dem som har höjt mest. Det är inte rimligt. 98 Statsrådet (S): tar upp en väldigt viktig fråga, särskilt som det är ett naturligt monopol vi pratar om. Regelverket har sedermera gjorts om. ska det prövas ytterligare en gång i domstol. Och vi kommer att ge ett uppdrag till att föreslå ytterligare förändringar som ska göra att vi får en bättre balans än den vi har mellan rimlig avkastning, investeringsbehov och när det gäller att vi ser till att elen når konsumenterna. Om man tittar på höjningarna av elnätsavgifterna ser man att de är betydligt högre än den allmänna … Gränskontroller vid nya flyglinjer 99 (M): Min fråga riktar sig till båda statsråden , men jag tror att det blir som får frågan. Den gäller nämligen inrättande av nya flyglinjer och den eventuella gränskontroll som behöver göras på en flygplats när en ny flyglinje inrättas. När jag besökte gränspolisen i nämnde man att man har haft problem i Region med att det inrättas nya flyglinjer, till exempel från ned till . Där finns det nu ett nytt modus för asylsökande att ta sig till . Det kan då vara så att polisen inte har möjlighet att inrätta gränskontroll vid de flygplatserna när ger tillstånd till en ny flyglinje. Min fråga till blir därför om polisen bör ha någon form av vetorätt i samband med att nya flyglinjer startas på olika flygplatser runt om i landet. 100 Statsrådet (S): Tack för frågan! Den förordning som gäller i fråga om id-kontroller – det handlar då om – handlar om båt, tåg och bussar. Det finns inget lagstöd för id-kontroller ombord på flyg eller inför ombordstigning på flyg. Det förbereds inte heller någon sådan förordningstext i . Men vi har naturligtvis också nåtts av de rapporter som visar att det finns en ökad aktivitet när det gäller flyg och att ta sig till med flyg. Hur omfattande den problematiken eventuellt är och kan bli får vi självklart följa noggrant. 101 (M): Tack så mycket för svaret! Det gäller just kontroller av pass och id-handlingar vid flygplatser där man inrättar nya flyglinjer. Det är alltså inte gränskontroller i den utsträckning som vi kanske ser just i . Men det är nya flygvägar in i landet. Man måste tänka på det när nya flygförbindelser godkänns. Polisen bör ha en möjlighet att uttala sig om huruvida de faktiskt kan göra en kontroll av id-handlingar och pass. 102 Statsrådet (S): Ja, det som ligger under mitt ansvarsområde är det som de företag som utför resorna gör, det vill säga id-kontroller vid ombordstigning. Det finns inget lagstöd för att göra detta på flygplatser. Däremot har en researrangör rätt att kontrollera id-handlingar och att man tar ombord dem som har köpt biljetter. Det finns alltså en sådan möjlighet. Däremot har inte polisen möjlighet med det lagstöd som finns för id-kontroller att genomföra den typen av kontroller. Vidgning av de kommunala stadsnäten för bredband 103 (KD): Jag har en fråga till statsrådet . Det handlar om bredband. Tillgång till stabilt bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag runt om i landet och jobba och studera på distans. Därför satsar mer än regeringen –2020 på bredbandsutbyggnad. För att ska kunna nå målet att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband på minst krävs att onödiga hinder tas bort. Jag har motionerat om möjligheten att låta kommunala stadsnät överskrida kommungränsen med sin verksamhet. Det har fått stöd från . Min fråga är: Kommer regeringen att presentera ett sådant förslag till förändring och i så fall när? 104 Statsrådet (S): Ja, det är , precis som ledamoten påpekade, ett normalt krav på ett modernt leverne att vi har tillgång till bredband. Det har arbetats med det både under den förra regeringen och under denna regering. Det arbetet har intensifierats. Vi har dessutom kraftigt förstärkt stödet till bredband i den budget som har att behandla. Det kommer ett stort antal förslag. Vi kommer naturligtvis att bereda dem och kommer att återkomma till efter sedvanlig beredning. 105 (KD): Många kommuner rundar lokaliseringsprincipen genom att bilda gemensamma bolag. Men lagstiftningen är alltjämt rådande. Många kommuner vill samarbeta med grannkommunen men kan inte och får inte på annat sätt än just genom att bilda bolag. Vore det inte rimligt att stadsnäten på samma sätt som kommunala energibolag undantas från det här hindret att gå över kommungränsen? Det är min fråga. 106 Statsrådet (S): Tack för en viktig fråga! Det skulle vara enkelt att svara ja på den frågan i det enskilda fallet. Men vi vet att det är mer komplicerat än så. Vi har under ett stort antal år haft en diskussion om hur man använder den egna kommunens resurser, exempelvis när det gäller skolverksamheter. Principen är att man råder över det område som är kommunens. Jag tror att det kan finnas anledning att titta över detta. Precis som du påpekar finns det undantag. Kompetenskrav för anställning vid Sis 107 (M): Min fråga handlar om regeringens avsteg från kompetenskrav och kvalitet. Sis, , är en statlig myndighet som bedriver tvångsvård. Det handlar om vård och behandling av ungdomar med allvarliga psykosociala problem och vuxna med missbruksproblem. Sis tar även emot ungdomar som har dömts till sluten ungdomsvård. Vänsterregeringen talar ofta om kvalitet i välfärden men agerar tvärtom. Jag kan bara säga att man sparar på inom utgiftsområde 9, hälsovård, sjukvård och social omsorg. Man har även ställt sig bakom att man ska göra undantag när det gäller kompetenskrav och kvalitetskrav avseende medarbetare. Detta är väldigt oroande. Vad avser statsrådet att göra för att säkra kvaliteten och inte sänka den? 108 Statsrådet (S): Tack för frågan! Sis verksamhet är en väldigt viktig sådan för ungdomar i tuffa lägen som behöver vård och omsorg just inom ramen för Sis. Sis har också självt ett tufft läge, inte minst i och med den stora flyktingkris som även har påverkat Sis verksamhet. Krav på personalens kompetens vid Sis och andra liknande institutioner regleras i föreskrifter, och Sis har i största allmänhet valt att ändå anställa personal med högre kompetens. Just nu har man ett kapacitetsproblem och har behövt sänka dessa krav för att över huvud taget hitta personal. Det är oroande, och vi följer det här i samtal med Sis. Vi har avsatt 40 miljoner från regeringens sida och kommer … 109 (M): Det är oroande att man sänker kompetenskraven. Det handlar om människor som arbetar med barn med många behov, barn som dessutom har blivit svikna av samhället på många olika sätt. Ni ställer er alltså bakom att man sänker kraven på dem som anställs. framöver gäller att man inte behöver ha någon eftergymnasial utbildning för att jobba i Sis verksamheter. Jag tycker att detta är allvarligt och oroande. Vilka konkreta uppföljningar kommer statsrådet att göra så att det går att mäta och följa detta? 110 Statsrådet (S): Det här är beslut som myndigheten fattar. Vi följer frågan och har en tät dialog med Sis om detta.