prot · H30993 · 2016-04-15 00:00:00 — Med tanke på att det är så länge sedan kan man tycka att det är ett väldigt ålderdomligt begrepp sett till hur företagen ägnar sig åt miljöarbete. Det är stor skillnad jämfört med när begreppet infördes . Jag hoppas att det blir fler som jag och som använder begreppet livsnödvändighet. Jag använder ofta det begreppet. Svensk jordbruk är en livsnödvändighet för en levande landsbygd. Ett livskraftigt och aktivt skogs- och jordbruk är också en jätteviktig del för att vi ska kunna klara klimatomställningen, Vi har goda förutsättningar för både jord- och skogsbruk i . Vi har tillgång till mark och naturliga produktionsförutsättningar. Som exempel är av yta täckt av skog. Det är klart att vi måste nyttja den på ett smart sätt vid klimatomställningen. Brukad skog tar upp CO2 så att det stänker om det. Sedan har vi också kompetens. Det finns en utvecklingskraft och jättestor kompetens inom jordbruket. Den kompetensen finns både inom det ekologiska jordbruket och inom det miljöanpassade jordbruket. Det gäller att skapa konkurrenskraft för alla delar. Vi måste lyfta fram de svenska mervärdena mycket mer. Det är framtiden att också kunna exportera mer. Jag har rest i för främjandearbete. Där säger man att vi har så säkra och högkvalitativa livsmedel i . Det är därför man vill köpa våra livsmedel, inte för att de är billiga. 33 (C): Jag hade kanske inte behövt detta slutinlägg, men jag nappade på något som ministern sa och vill göra ett medskick. Svenska mervärden – javisst! ligger väldigt väl till med våra grundbultar: salmonellafrihet, låg antibiotikaanvändning, utbildade bönder, bra klimat och alltihop. Men bönder kan inte vara hur långt före som helst. Vi har satsat på den svenska modellen , och vi har tappat av produktionen. Det måste också finnas ett kostnadsfokus. Vi kan inte ligga alltför långt före, utan måste ibland kanske anpassa oss, förenkla en del regler och låta näringen ta ansvaret. Kostnaderna betyder väldigt mycket. Vi måste se på utvecklingen. Det är inte säkert att ”more of the same” räcker, utan vi måste också ha fokus på att öka konkurrenskraften och lönsamheten genom lägre kostnader, skatter och avgifter och genom förenklingar. Men det är en annan debatt än den om jordbrukets livsnödvändighet. Jag tackar för debatten och hoppas att den kan sätta spår i att vi tillsammans ibland använder det här ordet mer . 34 Statsrådet (S): Jag utgår från att vi är helt överens om att svenskt jordbruk är en livsnödvändighet och att vi måste öka den svenska produktionen, men också om att vi måste öka den på ett hållbart sätt och ta ansvar för miljön. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi gör det på det sättet. Tack för en bra debatt, och väl mött i nästa debatt, ! Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2015/16:526 om den svenska mjölknäringen 35 Statsrådet (S): har frågat mig om regeringen och jag avser att gripa in för att på olika sätt förbättra villkoren för den svenska mjölknäringen eller ej. Jag är övertygad om att mjölken är en framtidssektor i vårt land. har goda förutsättningar för mjölkproduktion. Vi har gott om mark och vatten, ett stort kunnande och en god djurvälfärd. Konsumtionen av mjölk ökar i världen. Däremot tillhör det villkoren på världsmarknaden att balansen mellan utbud och efterfrågan skiftar, vilket gör priserna rörliga. Det är en utmaning för våra mjölkföretag att hitta strategier för att hantera detta. kallade jag till ett möte med representanter för organisationer, företag och myndigheter med koppling till mjölkproduktionen. Initiativet togs mot bakgrund av uppvaktningar från branschen om oro för det kritiska läget i många svenska mjölkföretag. Det togs fram en gemensam handlingsplan för mjölk, där aktörerna i branschen definierade åtgärder för att stärka mjölkföretagen på kort och på lång sikt. Jag ser det som mycket värdefullt att branschen samlar sig till en gemensam strategi, och min syn på detta är att alla strategier kontinuerligt behöver utvecklas i en föränderlig värld. Målen och åtgärderna i handlingsplanen är sprungna ur aktörernas engagemang och vilja till handling. En rad åtgärder har redan vidtagits av regeringen för att stärka mjölkföretagens konkurrenskraft. Regeringen har remitterat ett förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för den första anställda. Detta föreslås träda i kraft . Bland andra åtgärder återfinns en nötpeng inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård i landsbygdsprogrammet, maximal nationell medfinansiering av det särskilda stödet från EU till mjölkproducenter, exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn samt villkorad läkemedelsanvändning. Jordbruket kompenseras också fullt ut för de höjningar av dieselskatten som görs 2016. Därutöver görs en temporär nedsättning av skatten för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner med ytterligare per liter –2018. Den temporära nedsättningen motsvarar en minskad kostnad för lantbruket med ca . Avslutningsvis vill jag lyfta fram att regeringen arbetar med att ta fram en nationell livsmedelsstrategi för att stärka konkurrenskraften inom livsmedelskedjan. Syftet är att långsiktigt och strategiskt stärka och utveckla den svenska matproduktionen, där mjölken har en central del. 36 (C): Griskötts‑, nötkötts- och fjäderfäproduktionen har minskat kraftigt i , och mjölkproduktionen är i en stor och djupt allvarlig kris, vilket dränerar mjölkgårdarna på kapital och leder till konkurser och nedläggningar. En konkurs för en lantbrukare är helt förödande, eftersom man i princip alltid för lånen också med sin privata ekonomi och därför ofta både förlorar gården och får släpa med sig miljonskulder vidare i livet. Många vanliga mjölkbönder – ekomjölken omfattas knappast av krisen – som gjort mångmiljonsatsningar det , oftast uppmuntrade av rådgivare, näring, politiker och banker, ser nu sina kalkyler ligga i spillror när mjölkpriset är på 1980-talsnivå på grund av avregleringen inom EU och och minskande import. Det är bra att EU nu diskuterar olika åtgärder, som produktionsbegränsningar, exportstöd och nationella stödinsatser, för så djup är krisen. Statsrådets svar är kort och magert som en sticka, tycker jag. Det är bra att tror på svensk mjölkproduktion, trots att den blöder. Han ser det som ”en utmaning för våra mjölkföretag att hitta strategier” när priset är på 1980-talsnivå. Väldigt lite har gjorts av regeringen. Man har kommit med en handlingsplan, tal om lånegarantier som inget bidde och sänkt arbetsgivaravgift för den först anställde i ett företag utan anställda. Det är bra men väldigt lite. Statsrådet nämner ersättning för utökad klövhälsovård och några andra saker. Hör inte statsrådet hur tomt och ihåligt detta ekar? Vore jag en hårt pressad mjölkbonde med illröda resultatsiffror och konkursen hängande över huvudet skulle jag slita mitt hår. Är det då de enskilda företagarnas fel att de investerat och i någon mån förlitat sig på den prisstabilitet som rått ? Eller har staten också ett ansvar genom radikalt ändrade förutsättningar? Det senare är vad jag tycker. har staten genom olika regleringar svarat för en stabilitet i villkoren, eftersom mjölkproduktion är oerhört arbets- och kapitalkrävande och en bonde som investerar tungt måste förlita sig på stabilitet. Sådan har också funnits. Men är det en helt annan situation. EU har tagit bort sina mjölkkvoter. och har minskat sin import. Mjölkpriset har sjunkit från 3,50 per kilo till 1980-talsnivå, det vill säga 2,50–2,per kilo mjölk. Andra länder agerar. De känner ett ansvar för att stödja hårt pressade företagare när krisen är som värst. Det har talats vitt och brett om kreditgarantier från regeringen, men det bidde inget. Regeringen stödde inte förslag om lägre dieselskatter, inte heller att EU temporärt skulle bidra till att minska överskotten. Kommer regeringen att ställa sig bakom frivilliga produktionsbegränsningar, som diskuteras, och använda den möjlighet till nationellt stöd som kan öppna sig? Kommer regeringen att använda mer av landsbygdsprogrammet för riktade miljöersättningar till mjölkgårdarna? Kommer regeringen att stödja en nationell kampanj för att stötta svensk miljövänlig mjölkproduktion, en bred kampanj för att köpa mjölk, ost och fil som är närproducerad under goda miljö- och djurskyddsbetingelser? Det behövs åtgärder, , men det har varit magert med sådana. Det är bra med en strategi för framtiden, men det behövs också action . Jag kan bara tala för de mjölkbönder jag träffar. De är förtvivlade, för det går inte runt med rådande priser. Det är inte bra för svensk landsbygd, svensk livsmedelsindustri, svenskt lantbruk eller . 37 Statsrådet (S): Regeringen och jag är mycket väl medvetna om att det är ett tufft och utmanande läge för mjölkproducenterna. Det råder en obalans på världsmarknaden. Det här gäller inte bara svenska bönder, utan bönder i hela EU. Faktum är att det är ett jätteproblem i hela världen. Bönderna är pressade. Det är annorlunda regelverk i de andra länderna, men de är pressade ändå. De kan ha väldigt låga kostnader, men är ändå pressade. När det råder överproduktion är det ett problem. Det finns en bakgrund till denna överproduktion. ökade den totala produktionen globalt väldigt starkt. Det hade att göra med att efterfrågade väldigt mycket. ökade med närapå , med . Det var till och med så att ökade produktionen . När sedan slutade importera och det ryska embargot dessutom kom på plats gick självklart luften ur. Där är förklaringen. Det är en väldigt stor obalans på världsmarknaden. Men långsiktigt gör man bedömningen att efterfrågan kommer att öka. Vi har till och med fått bland annat mjölkpulverexporttillstånd till . Det är väldigt viktigt för att vi ska få ut produkterna på nya marknader. Det är därför regeringen satsar mycket på exporten. säger att det ekar tomt. Jag ska läsa upp det igen. Jag rekommenderar att sedan läsa protokollet för att se vad som görs. Det är sänkta arbetsgivaravgifter . Det motsvarar ganska många tusenlappar för en jordbrukare. Det motsvarar ganska många ören på mjölken, 5, 6, 7 ören på mjölken för en jordbrukare. Det är maximal nationell medfinansiering. Det är 155 miljoner utbetalda till svenska bönder. Långt ifrån alla länder i EU medfinansierar det. gör maximal medfinansiering. Det är dieselskatten. Det innebär att vi i statsbudgeten avsätter 300 miljoner mer . Det är 900 miljoner. Vi fördubblar metangasstödet med 30 miljoner till. Det är 240 miljoner som betalas ut i metangasstöd. Det är en jättebra sak för jordbruket. Vi avsätter 150 miljoner till utökad klövhälsovård. Nötpengen är per djur. Det är ett nytt stöd. Det är rådgivning till mjölkföretagen tillsammans med LRF Mjölk där vi satsar ett antal miljoner. Vi satsar också på innovation. Det är ett stort program med 300 miljoner till innovation inom jordbruket . Vi har exportfrämjande åtgärder. Business fick omgående när mjölkkrisen uppstod extra för att jobba med de bitarna. Vi har satsat 10 miljoner på och Livsmedelsföretagen för att godkänna anläggningar. Vi har satsat 2–3 miljoner på lantbruksråd i . Vi satsar också pengar på villkorad läkemedelsanvändning som också ska göra det billigare. Även om kallar det för att det är tomt och säger att det inte finns någonting är det ändå tolv punkter som jag läste upp. Om till nästa inlägg har glömt de punkterna: Ta ut ett protokoll och lägg det på nattduksbordet! 38 (C): Det är inte helt tomt, och det har gjorts en del. Jag ska vidgå det. Jag är glad för det. Det som statsrådet läste upp här om medfinansieringen är bra. Att dieselskatten sjönk något i stället för att kraftigt höjas för jordbruket är bra. Men det var väldigt synd att den höjdes först. Jag skickar med att EU inte skulle knorra ett dugg som vi sänkte jordbrukets kostnader med en halv miljard eller mer genom att anpassa dieselskatten till EU-nivå. Det tycker jag livsmedelsstrategin ska innehålla. Det kanske inte går över , men det måste vara ambitionen. Det finns ingen rimlig anledning till att jordbruket ska ligga så mycket högre i den nästan största kostnadspost man har jämfört med övriga EU-bönder. Jag ger kredd till ministern för de insatser som ändå har gjorts. Men det är en väldig mjölkkris. Situationen är akut, och det behövs mycket mer. Näringen och företagen har ett ansvar, och tro mig som de kämpar! Men staten och vi alla har också ett ansvar för en rimlig stabilitet i en akut krissituation. Det är vad vi har . Jag är i princip för alla åtgärder som kan minska mjölkföretagens kostnader och tillföra högre intäkter. Det värsta är att mjölkföretagen försvinner. Då försvinner öppna landskap, biologisk mångfald, kretslopp och livsmedelsindustri. Det är därför insatserna behövs. De kostar, men de lönar sig. Låt mig lyfta fram några av de saker som vi redan delvis har talat om. Det behövs en översyn av svenska skatter och avgifter och en sänkning till EU:s nivåer. Visst är det bra med sänkta arbetsgivaravgifter, men de ligger fortfarande väldigt högt. Drivmedelsskatterna är det stora klipp som vi skulle kunna göra för att sänka alla bönders kostnader, och inte minst mjölkböndernas, utan att EU knorrar. Jag kan tycka att det är bättre än att införa nya bidrag om valet står däremellan. Men vad gäller mjölken behövs nog både och. En djurvälfärdsersättning inom landsbygdsprogrammet riktat till näringen kan man säkert hitta regelverk för och motivera. Det tror jag är nödvändigt. Frivilliga produktionsbegränsningar tillsammans med riktade stöd är något som EU nu med all sannolikhet kommer att möjliggöra, som ministern nog har varit emot. Jag tror att det också är helt nödvändigt. Där hoppas jag att ministern kan ha en god dialog med näringen och hitta en väg att komma fram. Det är nu det behövs insatser. Den kraftsamling som jag hoppas kommer i livsmedelsstrategin kunde sättas in genast genom att partnerna, näringen, handeln, industrin, politiken och inte minst miljöorganisationerna uppmanar konsumenter i att handla miljövänligt genom att köpa mjölk, ost och fil som är ursprungsmärkt . Det skulle ge en boost för näringen. Det skulle fokusera på att man i första hand köper det som är ursprungsmärkt Svenskt. Mitt budskap är, ministern: på jordbruksnäringen, lyssna på livsmedelsindustrin och lyssna på ! Jag hoppas att han kan skramla fram lite pengar av finansministern, som ser jordbruket som en framtidsnäring och säkert vill vara med och bidra, eller hur, statsrådet ? 39 Statsrådet (S): Visst skulle vi vilja göra mer. Men utgångspunkten var inte den bästa. Det var minus 67 miljarder i statskassan. Vi har gjort en hel del. Inte minst var ett steg att få en finansminister som tror på svenskt produktionsjordbruk. Vi fick en sådan finansminister som trodde på det. De tolv punkter som jag räknade upp, , innebär att många miljoner ur statskassan går till dessa mer eller mindre akuta åtgärder för att stävja den problematik som finns. Sedan pågår det diskussioner på EU-nivå om ytterligare insatser. Det har varit föredragningar i både miljö- och jordbruksutskottet och om att det viktiga är att de insatserna ska ha mer marknadsinriktad karaktär och att det som görs på EU-nivå inte ha en marknadsstörande karaktär. Det har också varit den svenska hållningen. Det man nu är överens om är att man höjer interventionsvolymerna. Det är ändå minst marknadsstörande, men de kan delvis störa marknaderna. Interventionsvolymerna för både smör och mjölkpulver fördubblas . Sedan finns det också andra saker som diskuteras på EU-nivå. Det är väldigt viktigt att vi öppnar för nya marknader. På det sättet jobbar vi också exportfrämjande från . Vi har antagit den nya exportstrategin. Vi jobbar inte minst mot länder i . Vi har fått tre avtal som handlar om jordbruksprodukter och mjölkprodukter i såväl och som . Det är väldigt viktigt. I närområdet är svenskmärkning viktig. Där har branscherna tagit väldigt positiva steg. Svenskt kött är ett exempel. Det gjordes för och har blivit en succé. kommer man att göra svenskmärkning också på mejeriprodukter. Lanseringen drar igång , och jag är inbjuden till den lanseringen. Också det är en viktig del. Vi kan tala om att det offentliga ska upphandla mer av svenska livsmedel och svenska mejeriprodukter. Men svensk offentlighet, kommuner och landsting, står för av den totala konsumtionen. Alla vi andra konsumenter står för . Det har väldigt stor betydelse hur vi beter oss när vi går på vår Ica‑affär, Konsumaffär, Hemköpsaffär eller vad den nu heter och vilka produkter vi väljer. Det har också betydelse hur handlaren ställer ut produkterna. Det beror på många olika saker. Det blir en enorm kraft om de börjar välja svenskt. Då förändras bilden och möjligheterna snabbt – mycket snabbare än politiska åtgärder. 40 (C): Jag ska ägna några ord åt det som ministern har upprepat och som alla socialdemokrater säger, nämligen att var i ett uselt skick när ni tog över och att nu går fantastiskt bra. Det beror egentligen på att ingen av era budgetar har gått igenom . Det är lite demagogi. Alliansen var duktig på att sköta ekonomin under en mycket djup finanskris. Man fick snurr på jobben med hjälp av jobbpolitiken, som blommar ut. Det är faktiskt inte er politik som blommar ut , utan det är alliansstyre och budgetar som blommar ut. Nog om detta! Jag tackar för tre debatter med landsbygdsministern. Jag uppskattar att han har kommit till kammaren och tänkt igenom mina synpunkter och frågor. Jag hoppas som sagt att de kan finnas med i ert arbete, och jag är mycket spänd på livsmedelsstrategin. Blir det en flopp eller blodigt allvar? Blir det någonting som vi kan samlas runt och som innehåller kraftfulla åtgärder? Det skulle vara nödvändigt och bra. Jag instämmer helt i ministerns senaste inlägg om vad det betyder att svenska konsumenter väljer att köpa och prioritera miljö- och djurskydd. Det är oerhört viktigt. Precis som ministern sa har det börjat bli snurr på kött och griskött. Det är jättebra. Det måste också bli snurr på ost. Importosten har ökat mycket. Köp svensk ost! Den är alldeles utmärkt. Då stöder man miljö- och djurskydd samt åkrar som betas av svenska kor och odlas av svenska bönder. Här behövs en kraftsamling där även miljöorganisationer, handel, industri och konsumenter ställer upp och ger detta samlade budskap. Ta gärna initiativ i denna fråga, statsrådet . 41 Statsrådet (S): Under har jag besvarat fem interpellationer som alla på något sätt har berört jordbruk och livsmedelssektorn. Den sista interpellationen gällde mjölkproduktionen. Det är viktiga diskussioner. Det är oerhört viktigt att det sker en diskussion och att vi tar ett helhetsgrepp om frågorna. Produktionen i måste ändras så att den ökar. Där är den nationella livsmedelsstrategin grunden. Jag hoppas att vi kan anta den i kammaren med ett gemensamt klubbslag där inte partipolitisk prestige styr utan tanken på framtid. I livsmedelsstrategin måste hela värdekedjan finnas med. Det gäller primärproduktionen, jordbruket, det kustnära fisket och annan produktion som finns inom växthusnäringen samt den stora och lilla livsmedelsindustrin. Alla måste finnas med. Det gäller dryckesindustrin. Den använder råvaror från svenskt jordbruk. av råvarorna för livsmedels- och dryckesindustri hämtas från svensk primärproduktion. Det är fantastiskt med detta samband. Handeln och akademin måste vara med så att vi kan ta fram nya intressanta produkter. Inte minst på mjölkområdet behövs nya intressanta produkter så att exporten kan öka. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2015/16:533 om regionindelningens konsekvenser för USÖ och 42 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte förslag till storregioner ska slå undan benen för både den högspecialiserade sjukvården vid USÖ och läkarutbildningen vid . Låt mig inledningsvis påpeka att den kartbild som presenterade framför allt syftar till att utgöra ett underlag för fortsatt diskussion. Något färdigt förslag kommer inte att presenteras förrän tidigast . Jag har inte för avsikt att förekomma kommitténs slutliga förslag. Det är dock min uppfattning att färre och starkare regioner är en viktig förutsättning för att svensk hälso- och sjukvård ska utvecklas på ett positivt sätt. Det är av stor vikt för att vi ska kunna upprätthålla och utveckla hög kompetens i alla delar av landet, och det är nödvändigt för att vi ska kunna uppnå en jämlik vård där alla patienter kan förvänta sig att kvaliteten och innehållet i vårderbjudandet ska vara på samma höga nivå oavsett var de är bosatta. Vi ser stora brister när det gäller landstingens kompetensförsörjning, vilket påverkar kvaliteten på den vård som erbjuds. Vi ser att landsting har svårigheter att klara sina uppdrag såväl finansiellt som kvalitetsmässigt, och situationen riskerar att förvärras i takt med den demografiska utvecklingen. Senast presenterade Cancerfonden en prognos som visar på att samhällskostnaderna för cancer kan komma att fördubblas inom . Svensk hälso- och sjukvård måste stå och ha en långsiktig och hållbar struktur och organisation för framtiden. På lång sikt bedömer jag därför att en regionalisering är nödvändig för att alla landets universitetssjukhus ska ha tillräckligt stort patientunderlag och utvecklingskraft för att kunna bedriva såväl högspecialiserad vård som läkarutbildning och forskning. 43 (M): Jag tackar så mycket för svaret, men tyvärr är det ett svar som inte gör mig lugn vad gäller och den högspecialiserade vården i . Svaret tog upp frågan om den regionala indelningen och dilemmat med små regioner på vissa håll i landet. Det är inte vad jag har frågat om. Att bygga upp ett universitetssjukhus kräver mycket hög kompetens. Det kräver att många tycker att en ort är intressant att bo i. Man har först satsat på att utbilda sig. Sedan ska man etablera familj, och barnen ska gå i skolan. Sedan ska man satsa på en karriär på ett universitetssjukhus. Det här är inte som att bygga en glasskiosk, utan det är fråga om många högkompetenta personer som satsar en stor del av sin karriär och sitt liv för att bosätta sig på en ort. Det är enormt viktigt att man kan se att det finns en framtid och att man vet att det man satsar så starkt på har en vision framåt. En hotbild är naturligtvis om regionindelningar läggs om så att förutsättningarna förändras för bland annat den högspecialiserade vården. Läkarutbildning kan inte finnas på orter där det inte finns högspecialiserad vård. I län och omgivande län har många positiva krafter kommit fram tack vare läkarutbildningen. Det finns ett ökat intresse för forskning och ett ökat intresse för att söka tjänster i närområdet – även om utbildningarna fortfarande inte riktigt är klara. Lokala politiker i län har kritiserat alliansregeringen mycket därför att regeringen godkände att läkarutbildningen fick starta men inte skickade in tillräckligt mycket forskningspengar till . Det blir att tala med kluven tunga om man inte verkligen tydligt talar om att det är viktigt att ska finnas kvar med läkarutbildningen och att den högspecialiserade vården ska finnas kvar i . Här tycker jag att socialdemokratin och ytterst ministern är svaret skyldiga. Frågan är viktig inte bara för , utan också med omnejd har stor nytta av den vården. Det här är något som folk bekymrar sig över. Patientflöden byggs upp. Det kostar enormt mycket skattepengar och resurser att skapa bra vårdkedjor. Det tar att synka vårdkedjorna om de slås sönder. Det är alltifrån ambulanser som ska användas för att skicka hem människor efter en hjärtoperation till organisation av uppföljning av olika ingrepp på mottagningar. Det måste vara långsiktigt och riktigt gjort. har också fått renommé som ett av de bästa i världen bland de unga universiteten. Det är väldigt svårt, och det ligger väldigt mycket hårt arbete bakom att kunna ha så hög svansföring som universitet. Det finns ingenting som behöver mer än människor som vill satsa på utbildning och välutbildade människor som kan ta emot alla som kommer att behöva vård . Vi vet ju att läkarbehovet inte kommer att minska framöver.