prot · H30965 · 2016-02-10 00:00:00 — Den andra djupdykningen handlar om de senaste regeringarnas samordnare. Det är uppenbart att samordnarfunktionen har blivit ett bra redskap för regeringar i frågor som kräver ett särskilt fokus. Men det är viktigt – vilket vi pekar på – att tydliggöra vilken roll och vilket mandat som samordnarna har. När enskilda statsråd fattar beslut om samordnaruppdraget i stället för att regeringen gör det som kollektiv blir mandatet för samordnaren inte lika tydligt. Det är inte heller alltid enkelt att se om det är en utredning eller någon annan form av pådrivare som regeringen har tillsatt. Här finns det med andra ord behov av att inom se över detta och göra en viss form av uppstramning. KU har också, som tidigare, tittat på myndigheter under Försvarsdepartementet. Återigen har vi konstaterat att man från regeringens sida behöver bli tydligare med rågången mellan informella och formella kontakter och med dokumentation av myndighetsdialog häremellan. KU har också granskat hur regeringens information till har skett. Vi har tittat på den senaste . har möjlighet att besluta om absolut sekretess. Därför finns det här en särskild möjlighet för regeringen att informera alla partier om viktiga saker som man kanske inte kan göra i andra forum. Det är ganska uppenbart att den här informationen från regeringen har förändrats . Den har blivit mer inriktad på ämnen. Man kan också se mycket tydligt att när gick med i EU gick också en del av denna information direkt till i stället. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Det har varit mycket intressant att följa denna höstgranskning. Kansliet har gjort ett fantastiskt arbete. Jag yrkar att höstgranskningen läggs till handlingarna. 108 (C): så kallade höstgranskning av regeringen omfattar totalt nio olika granskningar som redovisas i ett betänkande på drygt 140 sidor. Jag vill här lyfta fram två av dessa granskningar. En intressant granskning avser regeringens information till och överläggningar med . har som en del av denna granskning kallat till sig kabinettssekreterare och den tidigare kabinettssekreteraren . Det var ganska naturligt att efter vårgranskningen , då vi i KU granskade hur regeringen hade skött samrådet med i fråga om erkännandet av som stat, nu granska hur regeringarna skött sin samrådsskyldighet. Det är en granskning som omfattar . Vi har noterat att antalet sammanträden i minskade efter EU-inträdet. Det har samband med att regeringen nu i stället har regelbundna samråd med . framhåller i sammanfattningen av granskningen vikten av att strategiska diskussioner om viktiga utrikespolitiska frågor och händelser samt säkerhetspolitiska frågor äger rum på en konstitutionellt och politiskt sett hög nivå. Vi pekar på sammansättning, på dess krav på varsamhet med informationen och möjligheten att besluta om absolut sekretess för det som behandlas där. Detta ger särskilt goda möjligheter för information och överläggningar i känsliga ärenden i . KU framhåller betydelsen av att regeringen har överläggningar med innan beslut tas. En annan del i höstgranskningen har varit att ta reda på om statsminister inhämtat försäkringar från sina statsråd om att de kommer att ställa upp i KU för utfrågningar, även efter att de har avgått som statsråd. Frågan om hur man ska kunna försäkra sig om att statsråden ska komma till KU har belysts i en utredning av KU:s tidigare kanslichef . Utredningen beslutades och avlämnade sina förslag . Slutsatsen i utredningen var att statsministern i samband med regeringsbildningen bör kräva en skriftlig försäkran från sina statsråd om att medverka i KU:s granskning även efter att de har avgått. I en artikel i i samband med regeringsbildningen uppgavs att Löfven skulle komma att kräva en skriftlig försäkran från sina statsråd om att de ska komma till KU:s utfrågningar. Vi från KU som ingick i en referensgrupp till utredning hade nog tron att Löfven hade begärt in sådana skriftliga försäkringar från sina statsråd som har skrivit om, även om det inte var Löfven själv som hade uttalat sig om detta i . När ställde frågor till om dessa försäkringar från statsråden var det först vid utskottets tredje begäran att få del av försäkringarna som det framkom att det inte fanns några skriftliga försäkringar från statsråden i Löfvens regering. Enligt vad som framkom i det tredje svaret ska statsråden muntligen ha lovat att komma till KU. Jag var förvånad över detta, och det var säkert även flera andra i KU. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning ställningstagande i detta ärende är att vi delar slutsatserna i utredningen, alltså att statsministern bör ställa krav på att statsråden lämnar en skriftlig försäkran om sin framtida medverkan i KU:s granskning. Det uttalas i ställningstagandet att utskottet i sin granskning kommer att följa upp att statsministern har ställt dessa krav, alltså krav som inte ställdes vid den senaste regeringsbildningen och som inte har ställts på statsråden av statsministern. När det gäller synpunkter på kompetens – det är en del i detta som ligger som bakgrund till denna utredning – förstår jag att han talar om något som han inte har satt sig in i. Jag beklagar det. Sedan tagit beslut om att köpa Nuon begärde att köpet först skulle granskas av experter på värdering av företag. Därför kopplades en av största banker in för att bedöma om det var ett korrekt pris som var berett att köpa företaget för. Bankens besked – alltså en av världens största konsulter och banker – var att budet från låg på en rimlig nivå. Jag kan tycka att det är mycket begärt att ett statsråd vid en värdering av ett företag ska ha större kunskaper än en av världens främsta banker, ett av världens främsta konsultföretag. fick också just i denna del, när det gäller värderingen, beröm för det sätt som hon hade genomfört denna del av sitt statsrådsarbete. Hon fick alltså beröm för att hon såg till att denna granskning genomfördes och att värderingen skedde på detta sätt. Jag yrkar att detta ärende läggs till handlingarna. 109 (V): Precis som flera andra tänker jag tala om några få ärenden. Det är ungefär samma ärenden som alla andra har talat om, det vill säga bland annat ministrars medverkan i KU:s granskning och specifikt före detta ministrars medverkan. Detta är ett ärende som har diskuterats mycket och som har fått mycket publicitet i förhållande till hur stort problemet egentligen är. Vi har alltså, som det sas tidigare här, haft en före detta minister som har vägrat att komma. Vi har också tidigare haft en före detta minister som var sjuk, och det är lite skillnad. Ett av de stora problemen som gjorde att det var viktigt att vi gick vidare och som även gjorde att den utredning flera här har talat om kom till stånd var ju att statsministern i det läget sa att det är upp till ministern själv att bedöma om man ska komma. Det var liksom tonen i statsministerns uttalande i samband med att inte ville komma till utskottet. Det var ett stort problem. Det hade varit mycket enklare om hade sagt att före detta ministrar självklart ska gå till KU när de blir kallade. I och med att han inte gjorde det tycker jag att det var viktigt att KU såg till att det blev en utredning, och den har också kommit fram till bra slutsatser. Vårt konstaterande att det är viktigt att man talar om för den som tillträder som statsråd att statsråd ska gå till KU när KU kallar, och att det skrivs ned, tycker jag är bra. Det är alldeles tillräckligt i förhållande till problemets art och även i förhållande till hur vi brukar se på utfrågningar och information. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Grundinställningen från i alla fall mig brukar vara: Man kommer när KU frågar, och man säger som det är. Det måste liksom vara vår utgångspunkt, annars blir det nästan omöjligt att göra arbetet på ett bra sätt – om vi skulle utgå från att allting som skickas är fejk eller att allt alla säger är fejk. Ingången är i stället att man kommer och att man svarar, och jag tycker att detta är ett alldeles lagom ställningstagande. Sedan vill jag, precis som flera andra har gjort, kommentera detta med samordnare, utredare, pådrivare, förhandlingsperson, förhandlingsman och så vidare. Det gäller alltså alla dessa personer som tillsätts i olika funktioner för att samordna. Ofta handlar det om att samordna, men det kan också vara andra uppgifter. Det har varit väldigt otydligt, och det har varit svårt för oss att få fram vad de här personerna har gjort. Det har tagits beslut om det på olika sätt, och det är över huvud taget väldigt råddigt. Det gör också att det är svårt att följa upp. När man inte vet vad olika personer som är anställda för att göra saker ska göra, vilken funktion de har och vem som har beställt vad blir det extremt svårt att följa upp. Precis som har nämnts har det också ibland varit statsråd som har ordnat med det hela, och därvid kan jag tycka att det faktiskt borde ha varit ett regeringsbeslut. Då blir det nämligen även en annan dignitet i det. De slutsatser vi har kommit fram till är alltså att det måste bli tydligare så att detta går att se. Sammanställningen av vilka som har uppdragen och vad uppdragen innebär måste på något sätt vara rimlig och möjlig att följa. Kommittéberättelsen finns, men det finns även andra sätt att göra detta om det inte skulle vara myndigheter. Summan kan man väl säga är: Skärp upp detta så att det går att bevaka och titta på! Den exakta formen får dock regeringen återkomma med. Sedan gäller det styrningen av myndigheter inom Försvarsdepartementet. I flera granskningar har frågor om styrningen av olika myndigheter dykt upp. Det har också dykt upp frågor om det är något som har bestämts inom myndigheten eller om det är något Försvarsdepartementet har sagt. Det har inte alltid varit lätt att kolla upp det här och få klarhet i hur det faktiskt har gått till. Det är också så att regeringen och myndigheter verkar ha olika uppfattning om styrningen. har i ett annat sammanhang sagt att den informella styrningen från Försvarsdepartementet är relativt omfattande och oförutsägbar, men regeringen ser inte på det på samma sätt. I stället uppfattar man att det är tydligt när det är informella möten, att de då ska vara av informationskaraktär och att styrningen inte ska ske informellt. Myndigheten har dock uppfattat det så, och det är ett problem i sig att man inte har samma syn på styrningen av myndigheten. Det är alltså viktigt att sådant görs på ett korrekt sätt. Sedan har vi detta med bristande dokumentation, och det är något jag tycker att vi återkommer till nästan jämt. Det är samma här; det är bristande dokumentation, och det gör förstås att granskningen försvåras. Det är liksom inte i ett fall det är så, utan det är ett stående problem. I det här fallet kan man ta exemplet med förteckningar över internationella överenskommelser, som inte alltid finns. Då kan man ju också fråga sig om de förteckningar som finns är fullständiga. När det inte funkar kan man – i alla fall jag – nämligen bli lite fundersam över om det är så att det faktiskt inte funkar på andra ställen. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Det spelar ingen roll hur bra lagstiftning vi har om insyn och om att handlingar ska lämnas ut om handlingarna inte finns registrerade. Om det inte går att veta om en internationell överenskommelse finns kan man inte heller ha någon insyn. Det är alltså ett grundläggande problem. Vi lär väl få återkomma, för det händer mycket och allting måste dokumenteras på ett bra sätt. Vi lägger detta till handlingarna. 110 SKÅNBERG (KD): Jag är sist i kön, åtminstone när det gäller partierna. Det kommer repetition av nya vinklar, och då låter det lite grann som att det här ärendet skulle vara tråkigt. Det är det inte! Det är ett oerhört engagerande ämne, och alla de saker som har nämnts i debatten var förstasidesstoff när det begav sig. Det är bara det att KU granskar detta på ett sakligt och korrekt sätt och inte på ett politiskt agiterande sätt. Det gör också att vi i allt väsentligt är helt eniga. Det är också ett väsentligt granskningsbetänkande, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, vi lägger på kammarens bord för den drygt tvåhundrade gången i ordningen. Som har nämnts, herr talman, vägrade den före detta näringsministern komma till och bli utfrågad om sin roll i Nuonaffären. Detta var oerhört dramatiskt när det begav sig, men har KU granskat det och sett hur vi kan få en bättre tingens ordning . Frågan om statsråds och före detta statsråds medverkan i KU:s granskning har behandlats i den utredning vi hörde nämnas. En utredare med en parlamentarisk referensgrupp har på utskottets uppdrag utvärderat frågan och överlämnat en rapport till KU som utgör ett underlag i granskningen. Slutsatsen i utredningen är att det går att lagstifta om ett före detta statsråds skyldighet att medverka i KU:s granskning men att det, även om frågan är viktig, inte innebär att det bör göras. Utredningen utmynnade i stället i att förorda en ordning som innebär att tillträdande statsråd gör ett skriftligt åtagande att medverka i utskottets granskning också efter att de har lämnat sina uppdrag som statsråd. Det har KU ställt sig bakom. förväntar sig utskottet att statsministern ställer sådana krav i samband med regeringsbildandet, eller senare så att det åtminstone blir gjort, och likaså att kravet och åtagandena görs skriftligt så att de kan följas upp på ett tillfredsställande sätt. KU kommer att i sin granskning löpande följa upp att detta blir gjort. I vilken utsträckning det inte redan hade getts sken av att det skulle ha varit gjort lämnar jag osagt. Givet att tydliga krav har ställts på statsråden och att dessa krav har gjorts offentliga bör den offentliga debatten och den negativa uppmärksamhet som en vägran att komma till KU skulle föra med sig vara en tillräcklig sanktion för att motverka en sådan vägran. Om det visar sig att en sådan ordning inte är tillräcklig har dock utskottet uttalat att en lagstiftning bör komma i fråga, men inte med mer våld än nöden kräver. Detta är någonting som skulle kunna ligga men inte är för handen för ögonblicket. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Den andra frågan jag vill tala om är en annan sak som var på förstasidorna, och det handlar om vad rollerna för olika samordnare hos regeringen egentligen är. Det har utskottet granskat, och den kartläggning som har gjorts av samordnare som tillsatts mellan visar att olika beteckningar används. Det talas om förhandlare, förhandlingsman, förhandlingsperson, kontaktperson, koordinator, nationell samordnare och samordnare – och ytterligare några som jag inte nämner här. Det finns en oklarhet, menar utskottet, när det gäller innebörden och användandet av dessa beteckningar. Regeringen bör överväga hur beteckningarna ska användas. Man skulle kunna säga att en viss begreppssanering hade varit bra. En fråga gäller om beslut om utredningsuppdrag och samordnare har skett i enlighet med den konstitutionella praxis som tillåter att och inte regeringen fattar beslut i vissa ärenden. Här deklarerar KU att beslut i ärenden som innebär ställningstaganden i frågor av politisk natur alltid bör fattas i regeringsbeslutets form. I flera fall har ett enskilt statsråd fattat beslut om samordningsuppdraget, och enligt KU kan det från konstitutionell synpunkt diskuteras om inte dessa borde ha fattats av regeringen i stället. I de fall en samordnare har ett tydligt utåtriktat och pådrivande uppdrag kan det enligt KU diskuteras om uppdraget bör utföras inom ram. Det är så långt KU har uttalat sig. För det tredje och sista: I regeringsformen föreskrivs att regeringen fortlöpande ska hålla underrättad om utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket och överlägga med nämnden om dessa så ofta som det behövs samt att regeringen i alla utrikesärenden av större vikt ska överlägga med nämnden före avgörandet. –2014 har såväl antalet sammanträden i som en del av vad som behandlats där varierat. Det finns en viss tendens, säger utskottet, som går i riktning mot att olika ärenden och olika ämnen, snarare än vissa situationer i sig, behandlas i . brukade behandla en samlad instruktion för hela FN:s generalförsamlings kommande möte. Det görs inte längre. Utskottet har också iakttagit en viss minskning av antalet sammanträden i . En bidragande faktor kan vara medlemskap i och det regelbundna samrådet mellan regeringen och . Vidare lämnar företrädare för regeringen regelbundet information i utrikesutskottet inför möten i rådet för utrikes frågor. påminner om att ställning och uppgifter är reglerade i regeringsformen och att de inte berörs av att en en gång inrättades, likaså att utskottens ställning och uppgifter finns i riksdagsordningen och att det inte heller i fråga om utskottens befogenheter skedde någon förändring genom att inrättades. Det är viktigt att framhålla. Det är angeläget att bland annat strategiska diskussioner om viktiga utrikespolitiska frågor och händelser, liksom säkerhetspolitiska frågor, äger rum på en konstitutionellt och politiskt sett hög nivå. Utskottet pekar på sammansättning och den förtrolighet som följer av kravet på varsamhet som ledamöter och andra som är knutna till nämnden ska visa i fråga om meddelanden till andra om vad han eller hon fått kännedom om i denna egenskap liksom möjligheten att besluta om absolut sekretess. Protokollföringen i innebär en dokumentation som möjliggör att uppföljning och granskning ska ske och sker. Information till partiledare kan inte ersätta samråd med . Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Därmed, herr talman, avslutar jag mitt anförande med att säga att mycket annat väsentligt som förbigås med tystnad finns i utskottets betänkande, som jag yrkar läggs till handlingarna. (forts. § 15) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU4 Kultur och fritid för barn och unga Punkt 1 (Barns rätt till kunskap om ) 2. res. 1 (L) 12 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 45 SD, 24 MP, 18 C, 16 V, 14 KD 1: 12 L Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Ungdomars rätt att välja partner) 2. res. 2 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 24 MP, 18 C, 16 V, 12 L, 14 KD 2: 45 SD Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 4 (Skolresor m.m.) 2. res. 4 (M, L) 84 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 24 MP, 18 C, 16 V, 14 KD 4: 72 M, 12 L Frånvarande: 17 S, 12 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - (M) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 5 (Barns och ungas rätt till kultur) 2. res. 5 (M, C, L, KD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 24 MP, 16 V 5: 73 M, 18 C, 12 L, 14 KD Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 6 (Barns och ungas möjligheter att uppleva scenkonst) 2. res. 6 (L) 12 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 45 SD, 24 MP, 18 C, 16 V, 14 KD 6: 12 L Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 8 (Utvidgning av Skapande skola till gymnasieskolan) 2. res. 7 (M, C, L, KD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 24 MP, 16 V 7: 73 M, 18 C, 12 L, 14 KD Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. KrU5 Radio och tv i allmänhetens tjänst Punkt 1 (Finansieringen av , och ) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (KD) 49 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. och (båda MP) samt (V) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 24 MP, 18 C, 16 V, 12 L 1: 45 SD Avstod: 14 KD Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Uppdrag till och ) 2. res. 3 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 24 MP, 18 C, 16 V, 12 L, 14 KD 3: 45 SD Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU4 Kommissionens arbetsprogram 2016 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 2 (V) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 24 MP, 18 C, 12 L, 14 KD 2: 16 V Avstod: 45 SD Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - TU8 Lag om fritidsbåtar och vattenskotrar 2. res. 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 45 SD, 24 MP, 18 C, 12 L, 14 KD Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - JuU17 Ett särskilt straffansvar för resor i terrorismsyfte Punkt 1 (Ett särskilt straffansvar för resor i terrorismsyfte) 2. res. 1 (V) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 44 SD, 24 MP, 18 C, 12 L, 14 KD 1: 16 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Översyn av lagstiftningen) 2. res. 2 (M, C, L, KD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 24 MP 2: 73 M, 18 C, 12 L, 14 KD Avstod: 16 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 5 (Införande av grovt brott för finansiering av resor) 2. res. 6 (L) 12 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 45 SD, 24 MP, 18 C, 14 KD 6: 12 L Avstod: 16 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 6 (Ytterligare kriminalisering för deltagande i konflikt m.m.) 2. res. 8 (C, KD) 32 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 24 MP 8: 18 C, 14 KD Avstod: 45 SD, 16 V, 12 L Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 9 (Resor till en persons medborgarskapsland) 2. res. 11 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 72 M, 24 MP, 18 C, 12 L, 14 KD 11: 45 SD Avstod: 16 V Frånvarande: 17 S, 12 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 10 (Åtgärder för att hindra barns resor) 2. res. 12 (C) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 45 SD, 24 MP, 16 V, 12 L, 14 KD 12: 18 C Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 12 (Medborgarskap) 2. res. 14 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 23 MP, 18 C, 16 V, 12 L, 14 KD 14: 45 SD Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 2 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SkU15 Undantag från mervärdesskatt för vissa posttjänster Kammaren biföll utskottets förslag. NU8 Granskning av meddelande om handel för alla Punkt 1 (Övergripande om handelspolitiken) 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 1 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 73 M, 24 MP, 18 C, 12 L, 14 KD 1: 45 SD Avstod: 16 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 3 SD, 1 MP, 4 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Investeringsskydd och tvistlösning) 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 3 (M)