prot · H309101 · 2016-04-29 00:00:00 — § 1 Aktuell debatt om internationell skatteflykt och svenska bankers agerande 1 (V): Aktuell debatt om internationell skatte-flykt och svenska bankers agerande Papers är det senaste i raden av avslöjanden av hur världens ekonomiska och politiska elit sysselsatt sig med skatteflykt och aggressiv skatteplanering och att gömma undan tillgångar i skatteparadis. Avslöjandet kan läggas till listan med Swissleaks och Luxleaks och kommer inte som någon direkt överraskning för många av oss. Däremot är det chockerande i sin omfattning, inte minst med tanke på att det är toppen på ett . Det finns nämligen många fler som gör det Mossack gör, och det finns många fler, såväl superrika som storbolag, även i , som mer än gärna, med benägen hjälp av konsulter och rådgivare, använder sig av dessa tjänster för att plundra vårt samhälle på resurser. Inte minst pinsamt för är att Nordea och också varit bland de aktivaste bankerna i världen när det har gällt att hjälpa kunderna att upprätta brevlådeföretag via Mossack och att det i går rapporterades att samtliga fyra svenska storbanker ingår i den amerikanska finansinspektionens utredning. Skattefusk och aggressiv skatteplanering är inte en ny företeelse, men det är uppenbart att den har tilltagit i kraft. På global nivå rör det sig om i förlorade skatteintäkter . För svensk del handlar det om i förlorade skatteintäkter . Den svenska modellen är satt under press. Den svenska välfärden har enormt stora behov. En nyliberal åtstramningspolitik har i krisens spår slagit till globalt och slår hårdast mot de allra fattigaste länderna. Varenda gömd krona i ett skatteparadis är en stöld från vår gemensamma framtid. krävs krafttag i arbetet med att stoppa internationell skatteflykt och inte minst svenska bankers agerande. Tiden för moraliska fördömanden är förbi. Låt oss därför se till att denna debatt innebär att vi presenterar förslag som leder till ökad kontroll och skarp lagstiftning mot skattefusket och skatteundandragandet. 2 Finansminister (S): Det är ett angeläget ämne som vi debatterar , och det är det av flera skäl. För det första handlar det om vår gemensamma välfärd. Att välfärden är viktig och kanske till och med något som definierar hela vår samhällsmodell är något som har brett stöd hos svenska folket. Det synsättet finns inte bara i . Den svenska modellen har ju kommit att bli en förebild runt om i världen. En helt central aspekt i den svenska modellen för välfärden är att den kommer alla till del efter behov och inte efter betalningsförmåga. Däremot ska den finansieras av var och en efter förmåga. Den svenska modellen bygger på arbete, eller, för att vara mer exakt, på att man betalar skatt på sina inkomster. Välfärden behöver finansieras, och här finns inga genvägar. Därför är skatteflykten ett direkt hot mot välfärden och mot den svenska modellen. För det andra är det dåligt för hela ekonomin. Grunden i marknadsekonomin är den fria konkurrensen. Om då några företag inte gör rätt för sig förstörs ju marknadskrafterna och därmed marknadsekonomin. Då är det inte längre den produkt som är bäst som säljer mest eller det företag som har det smartaste produktionssättet som går framåt. Då blir det i stället de som har minst skrupler eller det slugaste skatteupplägget som tar sig fram i ekonomin. Man kan fråga vilket seriöst åkeriföretag, restaurangföretag eller byggföretag som helst hur det blir när vissa konkurrenter fuskar. Aktuell debatt om internationell skatte-flykt och svenska bankers agerande När det inte är den bäste som vinner fungerar inte marknaden som den ska, och det skadar tillväxten och jobbtillväxten. Därför borde näringslivet självt och dess organisationer stå i främsta ledet för att bekämpa inte bara skattefusket utan också aggressiv skatteplanering. Sedan skadar det marknadsekonomin på ett annat sätt. I hela samhället lägger vi massor av såväl pengar som arbetstid, kreativitet och innovationskraft inte på att hitta på nya produkter och lösa samhällsutmaningar utan på att undvika att betala skatt. Det skapar inget mervärde i ekonomin. Det löser inte det vi behöver lösa tillsammans. Att ägna sig åt skatteplanering och skattefusk är pengar i sjön, eller snarare i en kanal. Mot den här bakgrunden har regeringen valt att prioritera frågan om skatteflykt och aktiv skatteplanering och skatteundandragande. Det handlar både om saker som vi beslutar om själva i och om internationellt samarbete. I går presenterade vi från regeringens sida ett tiopunktsprogram. För det första kommer att arbeta för att fler länder ska ansluta sig till globala standarder för informationsutbyte. har informationsutbytesavtal med 45 länder. 133 länder är med i det globala informationsutbyte som sker automatiskt. Här bör alla världens länder vara med. kommer att vara aktivt i det arbetet. För det andra ska vi ha ett automatiskt utbyte av information om vilka som är de verkliga ägarna av bolag. Detta är centralt för att möta användandet av målvakter och brevlådeföretag. För det tredje vill regeringen införa en informationsplikt för skatterådgivare, så att de måste informera om vilka upplägg de säljer till sina kunder. Vi ska ha en utredning för att se över möjligheten till detta. För det fjärde vill vi se en svart lista över länder och territorier som inte är samarbetsvilliga. Först ska vi ha en svart lista på EU-nivå; sedan ska vi gå vidare på global nivå. Vi kommer aktivt att verka för motåtgärder mot dem som finns på den svarta listan. För det femte ska åtgärder mot momsbedrägerier bli mer verkningsfulla. ska ha en översyn av mervärdesskattelagen, och vi ska samarbeta inom EU för att begränsa momsfusket. För det sjätte ska det bli dyrare att fuska. Vi vill förstärka skattetilläggets avskräckande effekt. För det sjunde ska resurserna till för att motverka skatteflykt förstärkas. ska kunna använda alla de nya verktyg man nu fått i sin verktygslåda på ett effektivt sätt. För det åttonde: Skattefrågorna bör föras upp på styrelsenivå i företagen, på den allra högsta ledningsnivån. Regeringen styr inte över detta, men det är en angelägen målsättning att färre i ledningarna ska kunna säga att de ingenting visste eller välja att titta åt ett annat håll. Regeringen kommer att ge uppdrag i denna fråga. Vi kommer också själva att bjuda in näringslivet till samtal om detta. Aktuell debatt om internationell skatte-flykt och svenska bankers agerande För det nionde ska ge ökat stöd till kapaciteten för skattevårdande myndigheter i utvecklingsländerna. Vi har ett problem med skatteflykt och skatteundandragande i och i västvärlden, men problemet är ännu större i utvecklingsländerna. Här behöver de få stöd för att bygga upp sina skattemyndigheter. För det tionde ska vi, sist men inte minst, sopa framför egen dörr. Vi ska motverka skattefusk och svartarbete på hemmaplan. Personalliggare ska införas i fler branscher. Kassaregister införs även för utländska handlare, och en redovisningsskyldighet på individnivå ska införas. Detta kommer att ge effekt, men vi kommer naturligtvis inte att nöja oss med detta. Oavsett om skattesmitande bedrivs på en lokal restaurang eller tillhandahålls som en tjänst i en bank eller en revisionsbyrå kommer det att bekämpas med full kraft. Den svenska modellen bygger på att man gör rätt för sig. 3 (M): Alla som bor och bedriver verksamhet i ska också vara beredda att betala skatt här. Det är det självklara utgångsläget för och anledningen till att alliansregeringen lade mycket tid och energi på att teckna och uppdatera skatteavtal och informationsutbytesavtal samt även på det nationella arbetet att införa kassaregister vid kontantbetalning, personalliggare för vissa branscher samt RUT- och ROT-avdrag. Alliansen vidtog även åtgärder för att stoppa de hål i skattesystemet som skapades av det socialdemokratiska styret . Ett bra exempel på det är de så kallade räntesnurrorna. Alliansens arbete ledde till både ett kraftigt ökat nettoinflöde av kapital från olika länder och drygt 3 miljarder i skatteintäkter men även till att acceptansen för vårt skattesystem har ökat dramatiskt bland svenska folket. Det var ett långsiktigt arbete. Det är positivt att regeringen åtminstone delvis fortsätter på samma bana. Men mer måste göras. I frågor om skatteflykt och skatteundandragande råder det inte någon ideologisk konflikt i . Vi är blocköverskridande överens om att välfärden finansieras offentligt, och därmed behöver skattebaserna säkras. Den politiska konflikten ligger på ett annat plan. Vi i Alliansen lägger fokus på ordning och reda i ekonomin och att varje skattekrona ska göra bästa möjliga nytta. Det är en direkt följd av att vi vill hålla nere skatterna för ett konkurrenskraftigare men vill att det levereras välfärd av god kvalitet till invånarna. De tre vänsterpartierna gör inte samma prioritering. Det internationella arbetet mot skatteflykt och skatteundandragande tog fart i anslutning till finanskrisen . Framför allt handlar det om det så kallade men även om ett stort antal automatiska informationsutbytesavtal. Aktuell debatt om internationell skatte-flykt och svenska bankers agerande BEPS står för skattebaserodering och vinstförflyttning. Det tillkom genom att världens 20 största ekonomier, det vill säga G20-länderna, gav i uppdrag att ta fram ett åtgärdspaket med olika handlingsplaner för att säkerställa att multinationella företag betalar rätt skatt i rätt land. Arbetet har gått väldigt fort och har resulterat i åtgärder som minimistandarder respektive rekommendationer. har förtjänstfullt deltagit aktivt i arbetsgrupperna. Det har varit viktigt eftersom är en liten och öppen ekonomi, beroende av export. Och vi kan vara helt säkra på att världens största ekonomier inte primärt är ute efter att säkerställa att vi får in de skatteintäkter som vi i anser bör tillfalla oss. Till viss del kan man lagstifta nationellt mot skatteflykt. Men för bäst effektivitet måste arbetet ske internationellt inom ramen för och samordnat inom EU. står vi inför att koordinerar införandet för EU-länderna. Det är nu man kan säga att det har dykt upp problem. Dessa orsakas delvis av själva bakgrunden: att det är de stora ekonomierna som ligger bakom, att det har gått fort och att det saknas konsekvensanalyser av vad de olika åtgärderna kommer att innebära. Men framför allt handlar det om att BEPS nu verkar hanteras som en bas som sedan , men även och andra länder, bygger vidare på, var och en på sitt sätt, när vi står inför införande. Det är olyckligt och borde vara något som ägnar sitt inflytande åt att stoppa. I EU:s fall handlar det om att hetsar fram förslag som går långt utöver det som en större grupp länder redan har kommit överens om. Det riskerar att hindra respektive begränsa det angelägna internationella samarbetet mot skatteflykt och skatteundandragande. Dessutom riskerar det att allvarligt försämra EU:s konkurrenskraft. Vi har alltså mycket att förlora både i egenskap av nationen och som EU-medlemmen . Beskattningsrätten är en nationell angelägenhet, inte en EU-fråga. Vi anser att det även fortsättningsvis ska beslutas om skatter i och har därför tagit initiativ till att förmå regeringen att stoppa förslaget från . Vi anser att vi bör gå i linje med och försöka få EU-länderna att gå i så god takt med varandra som möjligt men självklart även med världens största ekonomier, som och . Vad gäller finansministerns presskonferens i går var det inte mycket nytt som framkom. Fem av de tio punkterna är det inte som, så att säga, kontrollerar och äger. Punkten om resurser är en ren budgetfråga. Den om ytterligare åtgärder gällande personalliggare, kassaregister och månadsuppgifter är gammal skåpmat som dessutom till största del drivits även av Alliansen. Punkten som förvånade var den om att utreda skattetillägget. Där har vi en helt ny lagstiftning och dessutom en lagstiftning som bygger på att läget var ohållbart. ansågs bryta mot genom att det var möjligt att straffas dubbelt för samma brott. Den nya lagen var inte självklar. Det kom en hel del kritik, bland annat från åklagarsidan. Men situationen var ohållbar, och frågorna hade utretts . Därför betonades det extra att utvecklingen behöver följas noga och att vi behöver vara beredda på att revidera lagstiftningen. Det är därför uppseendeväckande och oseriöst att detta utspel från regeringen kommer efter . 4 (SD): Aktuell debatt om internationell skatte-flykt och svenska bankers agerande är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i skapandet och upprätthållandet av det goda samhället, med en fredlig och demokratisk utveckling, med arbete och välfärd för varje svensk. En solidarisk välfärdsmodell förutsätter att alla som kan bidra också gör det, bland annat genom att solidariskt betala sin skatt. Skattesystemet måste vara utformat så att det uppfattas som rättvist. som skatteuttaget är en förutsättning för byggandet av en välfärdsstat måste företag också ha möjlighet att anställa och växa, just för att fler arbetstagare ska kunna delta. Ett orimligt högt skattetryck ger incitament just för skatteplanering, och emellanåt kan det också fresta till att begå skattebrott. När vi väl har ett rimligt och rättvist skattesystem ska självklart skattebrott bekämpas. har alltid stått för en förbättrad brottsbekämpning på alla områden, och skatteområdet är inget undantag. Bland de åtgärder som har föreslagit eller ställt sig bakom finns till exempel ökade skattekontroller och ökade medel till . Det har vi drivit både och under hela förra mandatperioden. Och jag vill minnas att har anslagit störst resurser till just för skattekontroller. En fortsatt utökning av informationsutbytesavtal har vi alltid ställt oss bakom. Det kanske inte är så mycket att skryta om, för det har väl i princip alla partier gjort. Automatiskt informationsutbyte är ännu bättre. Det är glädjande att finansministern kunde meddela att driver på där. Men precis som på alla andra områden kräver det att det inte stannar vid ord utan att det faktiskt också blir verklighet. Något som jag tyckte mig sakna i gårdagens pressträff med finansministern var just de uppdaterade skatteavtalen. har nämligen halkat efter i fråga om uppdaterade skatteavtal. Till skillnad från vad den föregående moderata talaren sa har det inte drivits på särskilt bra heller av den borgerliga regeringen, utan det har försummats av både socialdemokratiska och borgerliga regeringar . Det har både och konstaterat i var sin rapport , bland annat. Detta är någonting som orsakar försämrad konkurrenskraft för svenska företag. Det kan också leda till att kryphål skapas. Avtalen är till för att bland annat undvika dubbelbeskattning och undvika nollbeskattning. Det här är som sagt ett problem som har nonchalerats. Jag skulle vilja ha något mer positivt besked på det området också. Vad gäller bankernas agerande, som också är en del av anledningen till dagens debatt, kan det sägas att under den senaste tredjedelen av 1900‑talet och framåt har den finansiella sektorn expanderat mycket kraftigt. Vi har sett ett ökande antal kriser som på olika sätt, helt eller delvis, har sitt ursprung i den finansiella sektorns aktiviteter. Aktuell debatt om internationell skatte-flykt och svenska bankers agerande Den kortsiktiga lönsamheten i riskfyllda finansiella instrument och den allmänna trenden att bedöma ett företags lönsamhet med allt kortare tidshorisonter har skapat ett klimat för finansiella transaktioner som har utvecklats åt fel håll. Det är en av anledningarna till att den typ av aktiviteter som uppdagats i samband med den så kallade Panamaläckan har spritts ut i världen. Det är inget svenskt problem, specifikt, utan det är ett globalt problem. När banker och andra finansiella institut bidrar till och aktivt driver fram upplägg som har som enda syfte att minimera skatten på kapital och kapitalavkastning har vi ett problem som måste hanteras på något sätt. Det bästa vore förstås om finanssektorn själv kunde vara lite självsanerande och få bort de allra värsta avarterna av den här typen av aktiviteter, men tyvärr har man visat att man inte klarar av den uppgiften särskilt väl. Suget efter snabba klipp på andras bekostnad har vuxit ganska ohämmat . Generellt kan man säga att vinsten på ett finansiellt instrument, som inte är direkt kopplad till en real tillgångs värdeförändring, alltid motsvaras av någon annans förlust. Då är vi inne på något som liknar hasardspel. är det också viktigt att det finansiella systemet kan upprätthålla de grundläggande funktionerna så att betalsystemen fungerar, att sparande kan omvandlas till investeringar och att risker hanteras så att stabiliteten i systemet upprätthålls. Vi tror att regelverket kring finansiella tjänster behöver stramas upp en del för att vi ska komma till rätta med de värsta avarterna. Det betyder dock inte att vi ska bygga system som omöjliggör en sund finansiell marknad. En ökad koppling till reella tillgångar i olika sammanhang kan vara en väg att gå. Ett tydligare ansvar för förluster inom finansiella institut är en annan åtgärd som skulle vara en bra komponent i en vidare reglering. Egentligen handlar det om att skapa en handels- och skattemoral som ställer krav både på finansmarknadens aktörer och på dem som utnyttjar finansiella upplägg för att skaffa sig skattefördelar på ett tvivelaktigt sätt. 5 (MP): Till att börja med vill jag tacka för att ha tagit initiativ till den här särskilda debatten om skatteundandragande och svenska bankers agerande. Vi är många som har blivit upprörda över det vi har sett på tv, i tidningar och i kring de olika upplägg som har gjorts. I vissa länder har det här fått ännu större politiska konsekvenser än vad det än så länge har fått i , inte minst på , naturligtvis. Det är upprörande, även om det är väldigt bra och positivt att detta kommer fram. Grunden för att välfärdssamhället ska fungera med allt vad det innebär i form av avgiftsfri eller starkt subventionerad utbildning, vård, omsorg, infrastruktur, kultur och mycket annat bygger på att vi har ett skattesystem som har en stark legitimitet. Alla måste vara med och bidra till det gemensamma. Det finns olika syn i partierna på nivån på skatteuttaget och hur systemet ska se ut, och så ska det vara. Det finns dock en bred inte bara acceptans utan en förväntan från svenska folket om nödvändigheten i att vi betalar för saker tillsammans via skatten och skattesystemet. Aktuell debatt om internationell skatte-flykt och svenska bankers agerande Skatteundandragande måste stävjas på alla nivåer. En del handlar om avancerade lagliga upplägg, medan annat är i en gråzon och ytterligare annat direkta lagbrott. Det handlar om allt från den enskilde som jobbar svart i lokalsamhället, vilket leder till inkomstbortfall på den lokala nivån, till den nationella nivån i och den internationella nivån, alltså EU och även globalt. Konsekvenserna är dock likartade, och det finns flera skäl till att det är viktigt att stävja skatteundandragandet. Förutom att det handlar om legitimiteten för välfärdsstaten handlar det också om konkurrensneutralitet mellan inhemska och multinationella företag och om att inte förlora skattemedel. Det är också viktigt att kunna ha sanktioner för dem som inte följer reglerna. har ingått avtal om automatiskt informationsutbyte på skatteområdet med en rad av världens länder, vilket är väldigt bra. Vi behöver fortsätta jobba för att fler ska komma till, och vi hanterar löpande flera avtal i skatteutskottet och på . Vilken information som delas och hur det görs behöver utvecklas i takt med att regler och villkor förändras. Det har införts personalliggarsystem i flera branscher, och ytterligare är på väg. Systemen behöver utformas så att det blir en så liten administrativ kostnad som möjligt för företagen, men det är ett viktigt och effektivt verktyg för att förhindra svartarbete. Den digitala ekonomin innebär stora möjligheter på en mängd områden. Det minskar barriärer och gränser, vilket på många sätt är fantastiskt bra. innebär det utmaningar, inte minst på skatteområdet. Det ställer ökade krav på att vi samarbetar och delar information med varandra. Det arbete som har gjort, som är godkänt av G20-länderna och som EU nu vill implementera, är därför en inriktning som välkomnar. Det är också bra att det är flera partier som gör det, även om vi också märker i diskussionen att det finns en skepsis från en del andra partier. En viktig fråga är också hur mycket medel som försvinner på grund av skatteundandragande. Det är naturligtvis också någonting som är svårt att exakt beräkna, men den uppskattning som har gjort säger att det är i EU-länderna sammantaget . Det är en ganska hisnande summa som motsvarar i storleksordningen halva statsbudget. På en global nivå uppskattar att bortfallet är någonstans . Det är ett stort spann, men det är naturligtvis svårt att göra en exakt uppskattning. Det visar ändå hur viktigt det är att vi tillsammans jobbar för att förhindra detta. 6 PER ÅSLING (C): Låt mig konstatera att kampen mot skatteflykt inte är en ideologisk fråga. Det är givetvis helt oacceptabelt med skatteflykt och mycket provocerande med avancerad skatteplanering som ligger fjärran från hur vanligt folk resonerar. Skatteflykt får konsekvenser på många olika sätt, konkret i form av uteblivna resurser och känslomässigt när systemet inte är lika för alla. Skattebedrägeri och skatteflykt begränsar vårt lands förmåga att dra in intäkter och genomföra den ekonomiska politiken fullt ut. Aktuell debatt om internationell skatte-flykt och svenska bankers agerande För att bekämpa skattebedrägerier och skatteflykt krävs åtgärder såväl på nationell nivå som på EU-nivå och internationell nivå. Vi måste vara tydliga här i kammaren med att det internationella samarbetet är avgörande för ett framgångsrikt arbete mot skatteflykt. Att företag och enskilda personer via banker har använt sig av systematisk och olaglig skatteplanering via brevlådeföretag i måste givetvis tas på största allvar. Det är viktigt att banker tar ett samhällsansvar. Det är rimligt att ställa högre krav på bankerna att på olika sätt motverka olaglig skatteplanering och skatteflykt. Det ska vara lätt att göra rätt. När vi pratar om skatteflykt och avancerad skatteplanering ska måltavlan vara de privatpersoner och företag som missbrukar systemet. som vi måste vara offensiva i vårt arbete måste vi också se till att det blir lätt att göra rätt så att inte regelbördan blir ännu tyngre och påverkar företagens konkurrenskraft. Exempelvis är det en balansgång mellan krav på offentlighet och företagens rätt till affärshemligheter. För ett litet exportberoende land som är det oerhört viktigt med internationella och globala standarder så att företagen vet vad de ska rätta sig efter. Alltför spretiga lapptäcken av skattelagstiftning riskerar i slutändan att dämpa företagens tillväxt och att leda till skattefel. egna analyser visar att skattefelet minskar, och det är viktigt att denna trend fortsätter. Vi ska inte i kammare agera domstol. Vår uppgift är att täppa till vägarna för skatteflykt. Oavsett vad de straffrättsliga konsekvenserna blir av de utredningar som genomförs är en sak säker – skandalen förnyar debatten kring skattelagstiftningen, utredningsresurser, straffskalor och ökat informationsutbyte mellan länder för att täppa igen luckorna. Så sent som beslutade vi i kammaren om ytterligare två informationsutbytesavtal. Det blir lättare att få stöd för att klubba hårdare regler efter Panamaläckan. har ca 200 personer som arbetar offensivt med utlandskontroller. Skattemyndigheter i olika länder samarbetar nu gemensamt under ledning kring skatteuppgifter som finns i de läckta dokumenten. Med utgångspunkt i EU-systemet kan medlemsstaterna och EU, genom att inta en stark och samlad ståndpunkt i G8, G20 och , bidra till att det automatiska informationsutbytet blir en ny världsomfattande standard.