prot · H30966 · 2016-02-11 00:00:00 — Om vi finner att de åtgärder som vi vidtar – fler ordningsvakter, mer utbildning, mer information och mer ingripanden av poliser – inte är tillräckliga får vi helt enkelt återkomma till frågan om vilka andra åtgärder vi i så fall ska vidta. Men just nu har vi ganska mycket i vår verktygslåda som vi kan använda oss av. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:340 om våld i nära relationer 138 Justitie- och migrationsminister (S): Den nationella samordnaren mot våld i nära relationer slutredovisade sitt uppdrag . Betänkandet innehåller en mängd förslag inom olika områden. Mot den bakgrunden har frågat inrikesministern dels om det är rimligt att det ska ta att komma med förslag inom ett område som regeringen påstår sig prioritera, dels när regeringen kommer att presentera dessa förslag, om det blir eller kommer att dröja ännu längre. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara interpellationen. Som själv har påpekat var den nationella samordnarens uppgift att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer. Det var ett operativt uppdrag som främst handlade om att samla och stödja berörda aktörer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet. Vid behov skulle förslag lämnas till hur arbetet kunde förbättras och samverkan utvecklas. Sedan regeringen tillträdde har vi beslutat om inte mindre än åtta åtgärder som direkt kopplar till samordnarens förslag.  Vi har gett regeringsuppdrag till och att bistå våldsutsatta med att hämta personliga tillhörigheter i hemmet.  Ett nationellt om våld och övergrepp mot barn har inrättats vid .  Kvinnojourerna har fått kraftigt förstärkta resurser i och med att vi har avsatt .  har fått i uppdrag att utvärdera försöksverksamheter med rutinfrågor om våldsutsatthet i hälso- och sjukvård och socialtjänst.  har även fått i uppdrag att vidareutveckla och stödja implementeringen av verksamma metoder i för att arbeta med våldsutövare. Det inkluderar differentiering av metoder utifrån behov.  ska också vidareutveckla och stödja implementeringen av metoder i arbete när det gäller barn som utsätts eller riskerar att utsättas för våld i familjen.  Dessutom har fått i uppdrag att redovisa hur den arbetar med transnationella ärenden där misstanke finns om hedersrelaterat våld och förtryck, äktenskap mot den egna viljan eller barnäktenskap.  Avslutningsvis beslutades den nya ANDT-strategin . Den inkluderar nu på ett tydligare sätt våld i nära relationer och det samband som finns mellan sådant våld och användningen av alkohol och narkotika. Jag vill också nämna att utredningen om en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor (SOU 2015:55) har analyserat de socioekonomiska effekterna av mäns våld mot kvinnor i nära relationer. Sammantaget är alltså nio åtgärder, som direkt kopplar till samordnarens förslag, omhändertagna. Att förebygga och motverka våld i nära relationer är högt prioriterat av regeringen. Vi har satt upp ett tydligt mål om att andelen personer i befolkningen som blir utsatta för våld i nära relationer ska minska. För att nå det målet lägger regeringen stor vikt vid att utveckla det förebyggande arbetet. Fokus ligger på mäns ansvar och delaktighet, liksom på maskulinitetsnormer. Regeringen har i det syftet även vidtagit ytterligare ett antal andra åtgärder inom området. Vi har ännu inte tagit slutlig ställning till de övriga förslagen från den nationella samordnaren mot våld i nära relationer. Det finns goda skäl till det. Vi har velat invänta betänkandena från (SOU 2015:86) och utredningen om en nationell strategi för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (SOU 2015:55). Dessa båda utredningar rör delvis samma frågor och problem. Remissbehandlingen har avslutats. Förslagen bereds, och jag vill inte föregripa den beredningen. Ambitionen är dock att presentera både en nationell strategi och andra åtgärder under det här året. 139 (M): Tack, justitieministern, för svaret! Jag har ställt interpellationen om våld i nära relationer för att jag tycker att det är ett jätteviktigt ämne och område, där vi måste göra allting för att kunna bekämpa våldet. Alliansregeringen tyckte också det, och därför tillsatte vi en nationell samordnare, , som skulle ta det krafttag som justitieministern nämnde. Hon lämnade betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga , som ministern sa. I betänkandet finns över 50 olika förslag. Det gäller olika aktörer: , hälso- och sjukvården och rättsväsendet. När regeringen tillträdde fanns betänkandet med förslagen på bordet. Visserligen har regeringen genomfört vissa åtgärder, men det är inte särskilt många med tanke på hur många förslag som fanns i betänkandet. Men jag är nöjd med de förslag som har genomförts. Bland annat är jag väldigt nöjd med det nationella kunskapscentret om våld och övergrepp mot barn. Det hade även vi moderater med i vårt valmanifest, och vi hade tänkt genomföra det. Det är alltså bra. Med tanke på att regeringen skriver i sin budget att man är en feministisk regering och att detta område är högt prioriterat är jag ändå ganska besviken på regeringen. Nio åtgärder tycker jag är alldeles för få. Det är vackra ord att säga att man är en feministisk regering, men det behövs lite mer handling. I den propositionsförteckning som regeringen lämnade fanns i alla fall inte på justitieområdet några som helst förslag som hade med det här området att göra. Detta är viktigt med tanke på att i genomsnitt mördas 17 kvinnor av en närstående. Till detta kommer försök till mord, våldtäkter och grova kvinnofridskränkningar. Där ingår även brott mot barn. Det finns jättemånga polisanmälningar, och man måste också tänka på att mörkertalet är stort när det gäller de här brotten. Kvinnor, barn och även män som utsätts för våld i nära relationer tar stor skada. Därför borde man komma med förslag lite snabbare. Ministern sa i sitt svar att regeringen har velat vänta in två andra utredningar. Hur länge ska man vänta? som går är det många som råkar illa ut. Som jag sa är det i genomsnitt 17 kvinnor som dödas, och många andra blir skadade för livet. Även barn utsätts. Jag tycker att det är ett dåligt resultat med så här få förslag . , så långt som propositionsförteckningen räcker, har det gått . Jag undrar om ministern är nöjd med resultatet – de få förslag som regeringen har kommit med? 140 Justitie- och migrationsminister (S): har i praktiken två frågor i sin interpellation. Den första är: Varför ska det ta innan regeringen kommer med förslag? Varför har ni inte kommit med fler på de här två åren? Den andra är: Varför har det bara kommit två förslag ? Det är två påståenden och två felaktigheter. För det första har vi inte suttit . Vi har suttit och , om jag ska vara exakt. För det andra har vi inte kommit med bara två förslag. I interpellationssvaret radar jag upp nio åtgärder direkt kopplade till åtgärder som vi redan har levererat. Detta har vi gjort och . Betänkandet kom som sagt . Då ställer man sig frågan: Vad gjorde de borgerliga ? År ett gjorde man ingenting mot våld i nära relationer. År två gjorde man ingenting mot våld i nära relationer. År tre gjorde man ingenting. År fyra gjorde man ingenting. År fem gjorde man ingenting. År sex tillsatte man en utredning. År sju väntade man på utredningen. År åtta tog man emot utredningen. Det är resultatet av de borgerliga åren då ledde . Och så påstår ni att vi är saktfärdiga! har vi levererat. 52 förslag kom med i sitt betänkande. Vi har levererat på nio av dessa punkter och . Den kanske allra viktigaste punkten, förutom en del av förhållningsförändringarna, är att vi kraftigt förstärker resurserna till kvinnojourerna. genomför vi en ökning av resurserna till kvinnojourerna med nästan på årsbasis. Det är mer än en tredubbling av resurserna. Vi vet hur situationen ser ut på kvinnojourerna. Många av dem får säga nej till dem som söker stöd, hjälp och boende eftersom man helt enkelt inte har tillräckligt många platser. Vi vet att det finns ett oerhört stort behov, och det är därför vi är beredda att sätta av så pass mycket pengar. Vi ska försöka se till att kunna erbjuda mer stöd och hjälp. Dessutom genomför vi en kraftig förstärkning till brottsofferjourerna. De har också en viktig roll i detta. De har inte egna boenden på det sättet, men de kan stödja dem som har gjort en brottsanmälan – i det här fallet handlar det då om våld i nära relationer – så att man klarar domstolsprocessen och får stöd och hjälp i den mycket känsliga situation som det kan handla om. Där skruvar vi nu upp de statliga resurserna också till brottsofferjourerna på ett sätt som den borgerliga regeringen aldrig orkade med. Sammantaget är det nog så att denna regering och när det gäller brottsofferstödet och stödet för våldsutsatta kvinnor har levererat betydligt mycket mer än vad den tidigare regeringen har gjort. Och det här är bara . Ge oss till så ska vi nog kunna klara av hela paketet! 141 (M): Tack, justitieministern! Faktum är att ingen skulle bli gladare än jag om regeringen satte fart. Våld i nära relationer är ett angeläget område att bekämpa, så jag är glad om ni levererar massor med bra förslag. Jag har inte sagt att regeringen har suttit . Jag hänvisade till att det har gått när propositionsförteckningens tid tar slut. Jag har skrivit att det var två förslag. Där har jag fått felaktiga uppgifter. Men även om det stämmer att regeringen har levererat nio förslag är det ändå väldigt få förslag , eller . Det måste man säga, i alla fall med tanke på att regeringen har ganska hög svansföring när de kallar sig för en feministisk regering och prioriterar denna fråga högt. Jag tycker därför inte att det är så mycket levererat. Jag tänkte också ställa några frågor om brott mot barn, för det tycker jag är nästan ännu viktigare. Barn som växer upp med våld och som sedan ofta själva också blir utsatta för våld drabbas i betydligt större utsträckning av att de inte klarar skolan. Det leder till arbetslöshet, utsatthet och utanförskap. Många hamnar i kriminalitet och missbruk. Det är därför viktigt att man får slut på våldet i hemmen, inte minst för barnens skull. lämnade en rapport om att det är långa handläggningstider när det gäller att utreda brott mot barn. När det finns en skäligen misstänkt person ska åtal väckas , eller så ska ärendet läggas ned. På många ställen klarar man inte det här. Vissa klarar det ganska bra, till 80–, men till exempel klarar det bara till , alltså mindre än hälften av ärendena. Det här är bekymmersamt, därför att ju som går, desto svårare blir det att bevisa brott. Barnet kan glömma, bli hotat eller påverkas till att säga att det inte blivit slaget, eller vilket brott det nu handlar om. Det farliga är att om det inte går att bevisa läggs utredningen ned. Ofta får barnet åka hem igen, och det är ett stort bekymmer, för de flesta barn som blir utsatta för brott blir det i sina egna hem där de ska känna sig som tryggast. Den nationella samordnaren har föreslagit en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen, och det tycker jag är ett mycket bra förslag. har man olika tidsgränser för när förhör ska hållas med barnet och när åtal ska väckas, men det finns ingen tidsgräns för när domstolsförhandlingen ska starta efter att åtal har väckts. Jag har pratat med åklagare som handlägger barnärenden och fått veta att det ibland kan gå upp mellan åtal och domstolsförhandling. Det är inte acceptabelt. Exempelvis vet ju en 12–13-åring som har blivit våldtagen vad som är på gång, och tänk då att vänta innan man får besked om hur det går. Det är inte acceptabelt. Man måste också handlägga de här ärendena fort för att säkra bevisning. När det gäller misshandel mot de minsta barnen mellan noll och är det av fallen som upp, eftersom de är svårast att bevisa. En stor anledning till att det tar tid är också att det finns för få barnförhörsledare. Vad tänker justitieministern vidta för åtgärder för att bevisningen av fler brott mot barn ska räcka till åtal och fällande dom? Och tycker justitieministern att det ska införas en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen? 142 Justitie- och migrationsminister (S): Det handlar inte om att bara räkna förslag, utan det handlar om vilken vikt de olika förslagen har, alltså hur viktiga de är och vad de får för reell effekt. Det finns 52 förslag i utredningen, och vi har levererat på nio av dessa. Vi fortsätter att bereda förslagen vidare, och dessutom har vi fått in ytterligare förslag från de två andra utredningarna som jag pratade om. Vi kommer att under det här året kunna presentera en nationell strategi för att samhället ska bli ännu bättre på att bekämpa de här brotten, både när det gäller våld i nära relationer generellt sett och när det gäller våld mot barn. Jag skulle till exempel gärna se att vi fortsätter utbyggnaden av det man kallar för barnahus, det vill säga platser för sammanhållna utredningar när det gäller brott mot barn. Det har visat sig vara oerhört effektivt och viktigt. I slutänden handlar det om vilka olika resurser vi är beredda att sätta av till detta. Precis som jag har sagt och som den här regeringen har varit tydlig med kommer vi att fortsätta prioritera arbetet mot våld i nära relationer och brott mot barn. Det gäller för övrigt i rättsväsendet generellt sett – brott mot barn ska prioriteras och gå före andra mål. Det finns kanske möjligheter att vi kan hitta andra vägar för att se till att rättsväsendet blir ännu mer effektivt i den delen. Det är jag självklart beredd att se över. Den här frågeställningen är högt prioriterad för regeringen, och jag har gärna en fortsatt dialog med oppositionen om vilka förslag som finns både i denna och i andra utredningar för att vi ska kunna komma framåt. Vad jag har svårt att acceptera, och det markerade jag i mitt första inlägg, är påhopp om att vi inte levererar, inte tar det här på allvar eller inte ser till att göra saker och ting. Jag är, vilket väl framgick tydligt i mitt förra inlägg, ganska stolt över vad vi har klarat av att göra och . Ge oss ytterligare lite tid så kommer vi att kunna leverera ännu mer när det gäller detta, gärna i samarbete med oppositionen. 143 (M): Tack, justitieministern, för svaret! Några förslag och åtgärder har levererats, men jag önskar att det hade varit fler. Jag vill säga några ord om att många återfaller i brott, särskilt våldsutövare. av dem som har suttit i fängelse återfaller i brott . Av dem som är dömda för våldsbrott genomgår ett behandlingsprogram. Alldeles lämnade en rapport om att hälften av dem som gick behandlingsprogrammet tyckte att det hade varit bra och trodde att det skulle ha en sådan inverkan på dem att återfallsrisken skulle vara lägre. Det låter bra, tycker jag, men i samma rapport framkom också att alla som vill gå behandlingsprogrammet inte har möjlighet att göra det. Det tycker jag är bekymmersamt. Jag tycker att alla ska som vill ska få ta del av programmet. är det här inte så trevliga och snälla gossar när de kommer ut. Det har hänt mer än en gång att de när de kommer hem igen gör sig skyldiga till ganska grov misshandel. Den nationella samordnaren föreslår också att man ska utveckla behandlingen av våldsutövaren och att man ska skärpa straffet för överträdelse av kontaktförbud. Det är sådant som jag tycker att man verkligen måste se över. Regeringen säger att ambitionen är att presentera förslag under det här året. Jag tycker att det låter lite osäkert med att det är ambitionen. Kommer det här , eller när kommer det? Jag vill också tacka för debatten, men jag ville ändå avsluta med en vass fråga. 144 Justitie- och migrationsminister (S): På den vassa frågan kommer ett vasst svar. Det svaret är ja. Vi kommer att se till att leverera den här nationella strategin under det här året. Grunden till strategin är utredning och de två andra utredningarna som jag berörde i mitt interpellationssvar. Vi ser till att samla ihop de utredningarnas förslag till åtgärder, och så kan vi leverera det i ett paket. De delar som vi behöver ta till tar vi hit, och de delar som vi kan använda genom att ge myndighetsuppdrag eller behandla på något annat sätt kan vi ta hand om själva. Det är inte bara vår ambition utan vår försäkran att vi ska kunna klara detta under det här året. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:323 om barnäktenskap och familjeplaceringar 145 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att runt om i landet inte legitimerar barnäktenskap genom att exempelvis placera flickor hos personer de påstås vara gifta med. har också frågat mig vad jag avser att göra för att se till att runt om i landet gör skyddsbedömningar av alla ensamkommande barn som placeras hos anhöriga och att uppföljningar avseende barnens situation återkommande görs. Barn ska vara barn, och i är det inte tillåtet att ingå äktenskap med barn. Varje flicka och varje pojke har rätt till sin barndom och ungdom. Barn ska inte vara gifta och leva i äktenskap. Barn ska utvecklas, gå i skolan och leva i frihet från vuxenlivets ansvar. Jag är bekymrad över de ensamkommande flickor som kommer till och andra länder i som riskerar att utsättas för till exempel människohandel, våld eller sexuella övergrepp. Vi vet att det går sämre när det gäller utbildning och arbete för ensamkommande flickor än för motsvarande pojkar. De här skillnaderna är en viktig utmaning för regeringen och samhället i stort. är den lägsta åldern för att få ingå äktenskap i , utan undantag, . På många håll i världen ser det fortfarande annorlunda ut och det är inte möjligt att i svensk lagstiftning förbjuda barnäktenskap i andra länder. Däremot kan vi verka för att andra länder förbjuder barnäktenskap. För de barn som befinner sig i vårt land ska vi säkerställa att de får det skydd och stöd som de behöver och har rätt till. Det är också viktigt att tydliggöra i debatten att det finns ett visst utrymme enligt svensk lagstiftning att erkänna äktenskap som har ingåtts i utlandet, trots att äktenskapet ingicks när någon av parterna var . Det är ytterst en fråga för domstolar och andra myndigheter än att avgöra om ett äktenskap som har ingåtts utomlands ska erkännas eller inte i . Asylsökande barn som kommer till utan sina föräldrar och är gifta betraktas som ensamkommande barn. Det innebär att gifta flickor ska behandlas på samma sätt som övriga ensamkommande barn i vårt mottagningssystem. ska utreda och bedöma vad barnet har för behov av insatser enligt socialtjänstlagen. Den omständigheten att ett barn är gift utgör ofta skäl för att särskilt uppmärksamma barnets situation och behov av stöd. När tar ställning till var det är mest lämpligt att barnet placeras måste alltid en individuell bedömning göras. I bedömning ska alltid barnets bästa beaktas. Jag och övriga i regeringen förutsätter att svensk lag följs. har på regeringens uppdrag inrättat en svarsfunktion för frågor som har koppling till flyktingsituationen för att stödja i arbetet med de ensamkommande barnen. arbetar också med att förtydliga stödet för avseende placering av ensamkommande barn som är gifta. När det gäller frågan om bedömningar och uppföljningar av ensamkommande barn som placeras hos anhöriga delar jag ståndpunkt att det är särskilt viktigt att flickor inte placeras hos personer som uppges vara anhöriga utan att det görs en bedömning som visar att det är bäst i det enskilda fallet. När ett barn placeras ska det i första hand övervägas om barnet kan tas emot av någon anhörig eller annan närstående enligt socialtjänstlagen. Vad som är bäst för barnet ska givetvis alltid beaktas. Då barnet ska placeras hos en anhörig eller närstående ska det alltid göras en sedvanlig utredning som för övriga familjehem och vården följs upp på samma sätt som övriga familjehem av socialnämnden. Barn kan även tas emot i ett enskilt hem hos släktingar, så kallad privat placering. Det krävs då en uttalad överenskommelse mellan vårdnadshavarna och släktingarna i . Därefter ska socialnämnden göra en medgivandeutredning. Om det skulle visa sig i utredningen att barnet kan behöva stöd eller skydd från ska en utredning av barnets behov inledas och en sådan utredning kan i sin tur visa att det är motiverat att i stället placera barnet i ett familjehem. Jag vill understryka att privat placering inte är en placering som förordar för ensamkommande barn, tvärtom. Sannolikt kan inte vara helt säker på att det är vårdnadshavarnas egna beslut eftersom de inte finns tillgängliga. Utifrån en livssituation som ensam flicka eller pojke i ett nytt land kan det också finnas behov av särskilt stöd för att leva och utvecklas på bästa sätt. Här måste uppmärksamma flickor som behöver särskilt stöd. När det gäller skyddsbedömningar regleras det i socialtjänstlagen. När får in en anmälan, till exempel om att en flicka är gift, ska de genast göra en bedömning av om barnet är i behov av skydd. En sådan bedömning ska dokumenteras. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stödja kommunerna med anledning av flyktingsituationen. Exempel på sådana åtgärder är att ersättningarna till kommunerna för mottagande av nyanlända höjdes , genom överenskommelse med oppositionen gjordes ett extra tillskott på . Satsningar på och den sociala barn- och ungdomsvården uppgick till 1 miljard . Vi har alltså vidtagit en rad åtgärder för att stärka den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringen tar arbetet mot barnäktenskap på största allvar. De lagändringar som gjordes 2014 för att stärka skyddet mot barnäktenskap och tvångsäktenskap kommer att utvärderas. Det är väldigt viktigt för mig som barnminister, jämställdhetsminister och ansvarig för att alltid stå på flickors och kvinnors sida. 146 (L): Tack, statsrådet för svaret! Nej, vi kan inte förändra andra länders lagar. Vi kan inte förbjuda barnäktenskap i andra länders lagar, men vi kan välja hur vi förhåller sig till dem. var det ett ganska uppmärksammat fall i . Det var en italiensk pappa som slog sin son. De var här på semester. Från myndighetshåll var man väldigt tydlig om att i gäller svensk lag. Barnaga är inte tillåten, så mannen blev fälld för misshandel. Detta svenska fall väckte frågan om barnaga i . Ett forum för debatten var bland annat italienska Rädda Barnens sida på Facebook där man ställde frågan: Tror du att du kan uppfostra ett barn utan att använda slag och lindrig fysisk bestraffning? Det självklara svaret från de allra flesta var ja. Även frågan om en lagändring lyftes fram. På samma sätt är det viktigt med tydlighet från i den här frågan. Barnäktenskap och tvångsäktenskap är aldrig tillåtna och kommer aldrig att sanktioneras av det svenska samhället. Det är en viktig och tydlig signal till andra länder. Lagen måste ju gälla lika för alla. Vi liberaler kräver att alla dispenser som bidrar till att upprätthålla barn- och tvångsäktenskap ingångna utomlands tas bort. Ekot avslöjade tidigare att flickor – och några så unga som – som har gifts bort i hemlandet registreras som gifta när de kommer till och placeras under samma tak som de män som de gifts bort med. Vi är med rätta stolta över att vara världens fjärde mest jämställda land. Frågan är då hur detta kan tillåtas. Jag ska redovisa en kort bakgrund till att det ser ut som det gör . gjordes 46 polisanmälningar som inte gick vidare till åtal. Åklagaren lade ned samtliga anmälningar om barn- och tvångsäktenskap. De lades ned i brist på bevis. Frågan är hur många offer som vågar gå till polisen och anmäla hedersförtryck när de vet att alla anmälningar från föregående år lades ned. Det är också en viktig signalfråga. Politik är att visa en vilja och en riktning. Jag är glad över att statsrådet är så tydlig i sitt svar om att i gäller svensk lag, och att hon förutsätter att den följs. har vi tyvärr sett att så inte är fallet. Jag skulle vilja att statsrådet ännu tydligare beskrev hur hon ska se till att följer de lagar och regler som finns. Vi i Liberalerna vill se en om barnäktenskap.