prot · H40928 · 2016-11-15 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Meddelande om statsministerns frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (S). § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:97 Interpellation 2016/17:97 Visum för tredjelandsstudenter av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2016/17:99 Interpellation 2016/17:99 Statliga verk och myndigheter som stoppar bostäder av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:100 Interpellation 2016/17:100 Nära-nollenergibyggnader av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:KU14 Översyn av 2016/17:KU3 Ny ersättningslag och lag om stöd till partigrupperna 2016/17:KU4 En översyn av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter 2016/17:KU8 Kompletteringar till EU:s förordning om europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser 2016/17:KU9 Registrering av gåvor till riksdagsledamöter och registrering av vissa skulder m.m. 2016/17:SoU3 Ett reformerat bilstöd 2016/17:JuU6 Falska polisbilar Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU5 En utvidgad skyldighet att anmäla växtskadegörare 2016/17:SfU11 Regelverket för arbetskraftsinvandring 2016/17:UU7 Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 § 6 Svar på interpellation 2016/17:79 om arbete för fred i 1 Utrikesminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att , som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, ska verka för ett slut på kriget i , för att FN ska kunna utreda begångna krigsbrott i samt för att EU ska införa ett vapenembargo mot och för att ska införa ett nationellt vapenembargo mot . Jag delar interpellantens djupa oro för det allvarliga läget i . Den humanitära och ekonomiska situationen i är katastrofal. av befolkningen är i behov av humanitär hjälp. Enligt lider över 1,5 miljoner barn av undernäring. En av de största utmaningarna är att få tillträde till alla de områden i landet där hjälp behövs. Inte minst säkerhetsläget försvårar möjligheterna att nå ut med det humanitära stödet till de behövande. Det stora antalet civila dödsoffer är oacceptabelt. Dödandet måste upphöra. uppmanar alla parter i konflikten att respektera och följa den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna. är en av de största humanitära givarna till . utbetalades till Jemenkrisen, inklusive , och . har genom Sida bidragit med i humanitärt bistånd till Jemenkrisen. ger därutöver omfattande icke öronmärkt kärnstöd till organisationer som genomför humanitära insatser inom ramen för krisen, bland annat till UNHCR, Programme, ICRC och , Cerf. inkluderas även i den regionala MENA-strategin med fokus på MR och demokrati. Utvecklingen i är emellertid mycket dyster efter de FN-ledda fredsförhandlingarnas sammanbrott . Trots ett flertal initiativ därefter är förtroendet mellan parterna lågt, och en överenskommelse förefaller beklagligt nog alltmer avlägsen. Det finns ingen militär lösning på konflikten, som vi så ofta måste konstatera. Endast en politisk process kan leda till en långsiktigt hållbar lösning. stöder aktivt FN-sändebudet ansträngningar att nå och befästa en fredsuppgörelse. arbetar för en mer inkluderande fredsprocess i där kvinnor involveras på ett aktivt och meningsfullt sätt i samtalen, vilket var fallet i den nationella dialogkonferensen som avslutades . FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet handlar inte endast om kvinnors mänskliga rättigheter utan också, och av lika stor vikt, om att säkra fred och säkerhet för alla. En hållbar fredsprocess skulle lägga grunden för stabila institutioner som kan främja ekonomisk, politisk och social utveckling för alla. Internationella sanktioner såsom vapenembargon är ett värdefullt instrument för internationella ansträngningar att trygga fred och säkerhet samt främja demokrati och mänskliga rättigheter. , EU eller kan besluta om vapenembargo, men har inga egna nationellt beslutade sanktioner. Sanktionsinstrumentet är i stället en del av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. 2 HANS (V): Jag tackar utrikesministern för svaret. I skuggan av krigen i och är en av vår tids största humanitära katastrofer. Det inbördeskrig som började mellan olika grupperingar har snabbt utvecklats till ett regionalt storkrig där flera av stormakter deltar direkt eller genom ombud i striderna. På ena sidan står huthirebeller stödda av . På andra sidan får president aktivt stöd av en Saudiledd koalition som i sin tur stöds av bland andra , , och . Befolkningen i har betalat ett hisnande högt pris för den regionala maktkampen. Utrikesministern nämnde några uppgifter, och enligt FN har omkring 10 000 människor dödats i striderna och 4 miljoner drivits på flykt. Enligt lider 1,5 miljoner barn av undernäring, och mer än hälften av 26 miljoner invånare har ont om mat. av befolkningen lever under fattigdomsgränsen. För drygt en månad sedan bombade det saudiska flygvapnet en begravning i huvudstaden . Man dödade 140 personer och skadade 500. Det var tyvärr ingen isolerad händelse. Vi har sett hur de Saudiledda styrkorna har bombat och beskjutit ett dussintal skolor, sjukhus och marknader. nåddes vi av rapporter om hur hade bombat två fängelser. Fångarna hade självklart ingenstans att fly undan bomberna, och 43 personer dödades. I sitt svar ger en god beskrivning av de viktiga insatser som gör för att bidra humanitärt i denna katastrof. trovärdighet som humanitär aktör i är dock begränsad. som vi ger i humanitär hjälp väljer vi att med andra handen sälja vapen till minst sex av de stater som genomför bombanfall mot civila mål i . När det kommer till politiska initiativ för att bidra till en lösning tycker jag att det saknas konkreta förslag i utrikesministerns svar. Jag hade förväntat mig lite mer. Det skarpaste besked vi får från om regeringens Jemenpolitik är att , till skillnad från , inte kommer att införa ett nationellt vapenembargo mot . Det saknas dock inte konkreta initiativ som skulle kunna ta, inte minst när tar plats i säkerhetsrådet. Då skulle vi kunna ta en rad initiativ för att stoppa stridigheterna eller försöka bidra till en fredsprocess i . För det första behövs det en ny resolution i säkerhetsrådet som upprättar en tydlig tidsplan för en politisk lösning och som ställer tydliga krav på samtliga parter, både nationella jemenitiska parter och internationella och regionala aktörer. Därför frågar jag utrikesministern: , när vi tar plats i säkerhetsrådet, att aktivt driva på för en ny resolution om kriget i ? För det andra behöver säkerhetsrådet tillsätta en oberoende som utreder alla brott mot krigets lagar och de mänskliga rättigheterna, oavsett om de har begåtts av nationella eller av internationella eller regionala aktörer. Kommer när vi tar plats i säkerhetsrådet att arbeta för att det tillsätts en oberoende ? För det tredje måste häva den blockad man har försökt införa mot . är sjövägar, landvägar och luftrum i praktiken stängda. Det innebär att flygplatsen i är stängd. Detta försvårar införsel av förnödenheter och humanitär hjälp. Det innebär också att det är mycket svårt att lämna landet för dem som flyr undan stridigheterna. Kommer att kräva att häver sin blockad mot ? 3 Utrikesminister (S): Låt oss än en gång betona hur katastrofal den humanitära och ekonomiska situationen i är. Man räknar med att av befolkningen i är i behov av humanitär hjälp. En av de allra största utmaningarna är att få tillträde till alla de områden där hjälp behövs. Vi uppmanar alla parter i konflikten att respektera och följa internationell humanitär rätt. Vi har också backat upp FN:s uppmaning att tillsätta en internationell utredning för att klargöra om krigsförbrytelser har begåtts. Det är självklart en viktig sak. Vi menar att man måste följa såväl EU- som FN-spåret i första hand för att verkligen få kraft bakom både handlingar och ord. Det är sant att detta inte har legat allra högst upp på EU:s dagordning , men det kommer förstås att klättra på FN:s dagordning. Det återstår ännu att se vilka möjligheter det finns att få fram resolutioner. Det hänger mycket på vad som händer i och vilka som kommer att utses till viktiga poster om vi ska få ett konstruktivt klimat och en atmosfär i säkerhetsrådet som möjliggör att säkerhetsrådet får en roll. Vi menar att detta självklart hör hemma på FN:s dagordning. När det gäller sanktioner föredrar vi däremot att det sker i EU- och FN-sammanhang, och detta kommer vi att hävda i fortsättningen också. Vad beträffar vapenexport menar vi att de bestämmelser vi har för denna måste respekteras. Vi har självständiga institutioner, myndigheter och en organisation för att kontrollera detta. kommer även nya bestämmelser där man till exempel ska ta med demokratikriteriet för att bedöma vapenexport. Dessutom driver vi väldigt hårt att det också ska finnas en aspekt av kvinnors deltagande i alla förhandlingar i dessa sammanhang. Intressant nog har vi bjudit in till en konferens för det nordiska medlingsnätverket. Vi ska ha ett möte , och då kommer FN-sändebudet för , Cheikh , att medverka. Det blir ett bra tillfälle för oss att tala med honom om situationen i . Vi backar upp hans arbete fullt ut, och jag menar att det är därifrån som uppmaningarna måste komma om vad nästa steg bör vara. Det blir ett bra tillfälle för oss att höra oss för om läget och om hur vi bäst kan vara till hjälp. 4 HANS (V): Självfallet måste vi följa alla spår och öppningar vi kan hitta för att bidra till fred i . Det gäller att kunna jobba inom både FN-systemet och EU och eventuellt också andra kanaler. Men kommer att ha en unik roll i säkerhetsrådet , och denna fråga kommer att hamna på säkerhetsrådets dagordning. Det skulle vara intressant att höra lite mer om regeringens tankar och strategier inför de två åren i säkerhetsrådet. Jag misstänker att man har en plan för hur man vill agera och använda de två åren till att bidra till fred i . Är man till exempel beredd att verka för en ny resolution med en tydlig tidsplan där det också ställs tydliga krav på exempelvis ? När det gäller frågan om vapenembargo kan man släppa frågan om man ska ha ett nationellt sådant. Det skulle vara långt mycket bättre om vi fick till det på EU-nivå, och detta har bland andra krävt. Så sent som fattade man beslut om att man gärna vill se ett vapenembargo på EU-nivå mot med hänvisning till de krigsförbrytelser som landet begår. Frågan blir då om regeringen stöder ett sådant embargo. Är regeringen beredd att understödja de krav som har rests av på att EU ska införa ett gemensamt vapenembargo mot ? Detta är inte någon irrelevant fråga. Vi vet att majoriteten av de vapen som har köpt kommer från EU-länder. Här har vi en enorm möjlighet att utöva påtryckningar på genom att införa ett nationellt vapenembargo, så som redan har gjort, eller att göra det på EU-nivå. Här skulle jag önska ett tydligare besked från utrikesministern. Denna interpellation ställdes av en anledning. Det är inte så länge sedan statsministern besökte . Man valde att skicka en regeringsdelegation ledd av statsministern efter det att hade bombat en begravning i huvudstaden och dödat 140 personer. Detta skapar en rad frågetecken om var står när det gäller . Jag konstaterar att regeringen i det pressmeddelande som skickades ut inför statsbesöket talade om samarbete rörande innovation och hållbarhetsfrågor, men man nämnde inte med ett kommatecken den humanitära katastrof som har varit med och skapat i . Regeringen kallade i sitt pressmeddelande för ”en viktig politisk och ekonomisk aktör med en nyckelroll för utvecklingen och säkerheten i regionen”. Jag måste säga att det är en mycket diplomatisk omskrivning för en diktatur som vid minst 15 tillfällen använt klustervapen – en av vår tids värsta vapen – i . Dessutom tog med sig ordföranden för och , styrelseordförande för vapentillverkaren . Men utrikesminister fick inte följa med delegationen, och några företrädare för det civila samhället eller människorättsorganisationer deltog inte heller. Om jag ska försöka vara lika diplomatisk som regeringen har varit i sina uttalanden om får man inte direkt intrycket att det var frågor om fred, regional säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter som stod i fokus under regeringens resa till . Jag vill därför fråga utrikesministern: Vad diskuterade man under besöket i när det gäller ? Vad lyfte egentligen upp i sina samtal med företrädare för den saudiska diktaturen? Lyfte man under besöket upp direkta ansvar för kriget och den humanitära katastrofen i ? Exakt vilka krav ställde statsminister på under besöket? Krävde man till exempel ett stopp för bombningar av civila mål och en hävning av blockad mot ? 5 Utrikesminister (S): Vår viktigaste utrikespolitiska plattform är EU-samarbetet. Det är mycket viktigt att se till att frågan om blir kvar på dagordningen för till exempel utrikesministrarnas möten framöver och att det finns ett engagemang för Jemenfrågan i EU-sammanhang. Därutöver är det i FN som vi kan lyfta upp frågor rörande en och eventuellt en ny resolution. Man måste alltid arbeta på det sättet att man lyssnar på alla inblandade parter för att se vad som är vägen framåt och vilka möjligheter man har. Det är inte en aktivistplattform, utan det är faktiskt en förhandlingsorganisation. Det är så vi måste arbeta också med denna fråga. Vi menar att det endast är en politisk process som kan leda till fred och hållbar utveckling i . Vi stöder framför allt FN-sändebudets ansträngningar att nå och befästa en fredsuppgörelse. Det är dessa plattformar som vi kommer att använda. I säkerhetsrådet kommer vi förstås att göra vårt yttersta för att motverka att det blir en mer polariserad hantering av konflikten. Jag tror att vi har goda chanser att få till stånd vettiga samtal och förhoppningsvis också en väg framåt, inte minst med tanke på vårt humanitära stöd och det sätt på vilket vi har engagerat oss i . Jag skulle gärna se att det blev en lösning där vi kan få en resolution, men då måste vi också ha länderna med oss. Därför går det inte att säga på förhand exakt hur man ska agera och vad innehållet ska vara, utan vi måste tala med säkerhetsrådets medlemmar för att se hur långt vi kan ta denna fråga. Det blir som sagt ett bra tillfälle att diskutera med Cheikh . 6 HANS (V): Jag välkomnar beskedet när det gäller engagemang i säkerhetsrådet, men jag noterar att utrikesministern väljer att ducka för frågan om vapenexporten till . Det är inte så förvånande. Det är stora belopp och affärer som står på spel. Så sent som beslutade ISP att man skulle godkänna en ny affär med – ett av de länder som just nu bombar – för . Jag har varit en av dem som här i kammaren haft anledning att välkomna den feministiska utrikespolitiken. Jag har välkomnat de initiativ som har tagit när det gäller att lyfta fram och stärka kvinnors och flickors rättigheter runt om i världen. Men jag måste också säga att jag, när jag följer regeringens politik när det gäller och kriget i , har väldigt svårt att se några spår av feminism. Då är det snarare gamla cynism som verkar vara vägledande. Här har regeringen ett tydligt utrikespolitiskt vägval. Det handlar om regeringens trovärdighet när det gäller den feministiska utrikespolitiken. Det är svårt att med trovärdighet hävda att man är en feministisk röst i världen som man väljer att exportera vapen till länder som och . Det går inte att hävda att man är en humanitär stormakt som man beväpnar samma regimer, samma stater och samma diktaturer som skapar de humanitära katastroferna. Och den här regeringens exportoffensiv i står i mycket tydlig konflikt med de vackra ord som vi har hört i denna kammare när det gäller kvinnors rättigheter, demokrati, fred och frihet. Därför skulle jag vilja be om ett förtydligande. Är denna regering beredd att verka för ett vapenembargo mot , med hänvisning till deras grova och omfattande brott mot mänskliga rättigheter och krigets lagar i ? 7 Utrikesminister (S): Regeringen har gjort klart att den avser att återkomma till med ett förslag om en skärpt exportkontroll gentemot icke-demokratiska länder. En proposition förbereds för att kunna överlämnas till . Intill dess att vi har ett nytt regelverk är det självklart så att ska pröva ansökningar enligt den lag och det regelverk som gäller . Regeringen har sagt upp det militära samarbetsavtalet med . Vi arbetar aktivt med en feministisk utrikespolitik med en rad förslag och frågor på flera områden. Det finns ingenting att skämmas för där, utan vi är mycket aktiva. Och det är väl helt klart vad vi tycker i denna fråga när det gäller länder som . I övrigt har vi inte några nationellt beslutade sanktioner. Vi avser att gå via EU och FN om sanktioner anses och bedöms vara den bästa vägen framåt. Vi är helt öppna för det. Jag menar att det inte finns någonting som vi ska utesluta i fråga om åtgärder om det hjälper till att lösa situationen i , utan det får vi diskutera. Självklart stöder vi idén om en oberoende , och vi kommer förmodligen att se frågan på säkerhetsrådets dagordning. Då kommer vi att agera enligt principen att vi ska tala inte bara om länder utan med länder, och vi ska försöka få en väg framåt. Vi kommer att basera det på råd och bedömningar som FN:s sändebud förhoppningsvis kommer att ge oss . Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2016/17:80 om blockad mot 8 Utrikesminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att häver blockaden av samt vilka initiativ jag avser att ta för att ska återlämna fartyget till dess ägare. Jag delar oro över situationen i , som kontinuerligt försämras. EU och verkar för att isoleringen av ska hävas och ockupationen upphöra. Regeringen har konsekvent framfört till att gränsövergångarna, villkorslöst och , måste öppnas – för humanitär hjälp, handelsvaror och personer. Det är av yttersta vikt att humanitära leveranser till släpps in. Den isolering av som har pågått förvärras av ytterligare säkerhetsåtgärder. Detta är något som gynnar extrema krafter. av isolering har genomlidit tre krig, och återuppbyggnaden går långsamt. Det temporära avtalet mellan palestinska och israeliska myndigheter, kallat Reconstruction Mechanism, GRM, var en nödvändig men temporär lösning. står inför enorma humanitära utmaningar, där av det totala återuppbyggnadsbehovet har mötts. har världens högsta arbetslöshet. En omedelbar lösning för vattenförsörjningen i är nödvändig för att undvika en humanitär katastrof. Frågan om återlämnande av fartyget till dess ägare är i första hand en fråga för flaggstaten, det vill säga den stat vars flagg det har rätt att föra. Såvitt jag vet seglar detta fartyg inte under svensk flagg. Jag själv och regeringen för en aktiv politik som syftar till att få till stånd en slutstatuslösning om ett slut på ockupationen och en tvåstatslösning, där och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet. Politiken utgår från folkrätten, relevanta FN-resolutioner och EU:s gemensamma politik. stöder det franska initiativet som syftar till att skapa momentum för en återupptagen fredsprocess. Initiativet vilar på grunden att det nu behövs ett internationellt och regionalt engagemang och stöd för att skapa bättre förutsättningar för en återupptagen resultatorienterad och meningsfull fredsprocess. Under svensk ledning bildades en arbetsgrupp om det civila samhället inom ramen för initiativet. Civilsamhällesaktörer från båda sidor har konsulterats om deras syn på en tvåstatslösning för att på så sätt bidra till ett bredare perspektiv på frågan. 9 HANS (V): Jag tackar utrikesministern även för detta svar. Bakgrunden till denna interpellation är Ship to Gazas senaste försök att bryta blockad av . Inte heller fick ett civilt fartyg passera och nå fram till utan stoppades av . , , bordade Ship to Gazas fartyg utanför och grep de 13 kvinnor som fanns ombord. Två av dessa kvinnor kom från . Det var styrman och landstingspolitikern . valde alltså att stoppa ett civilt fartyg på internationellt vatten med en helkvinnlig besättning. Man tvingade passagerarna och besättningen, mot deras vilja, att resa till . Jag tycker att åter bekänner färg och visar hur orimlig blockaden mot är, när man än en gång stoppar ett obeväpnat civilt fartyg på internationellt vatten. säger att man har gjort denna blockad för att skydda och den israeliska befolkningen. Men på vilket sätt hotar en liten båt med 13 kvinnor en av världens starkaste militärmakter? Vilket hot utgjorde från och från mot staten ? På vilket sätt var denna bordning ett utslag av självförsvar? måste man vara tydlig med att det inte är passagerarna ombord på to Gazas fartyg som drabbas värst av den israeliska blockaden – långt ifrån det. Det är självklart befolkningen i som drabbas hårdast. står under luft-, sjö- och landblockad efter att ockupationsmakten klassat som ett fientligt territorium som ett svar på oacceptabla – det är viktigt att understryka – väpnade attacker från palestinska grupper mot israeliska städer. Detta innebär att närmare 2 miljoner kvinnor och män, barn och åldringar är instängda på en yta som motsvarar den svenska ön . Denna isolering har i grunden slagit sönder ekonomin i och skapat en djup humanitär kris. Blockaden och krigen har fått förödande konsekvenser. Enligt räknar man med att det 2020 inte längre kommer att vara möjligt att leva på . Det väcker så många frågor. Vart ska dessa 2 miljoner människor ta vägen den dag då kollapsar och det inte längre går att leva kvar där? har dessutom, precis som utrikesministern säger, genomfört fullskaliga angrepp in mot . Vi vet att har bombat sjukhus och skolor, beskjutit ambulanser och moskéer och jämnat bostadshus och reningsverk med marken. Jag måste säga att jag i de allra flesta delar välkomnar svar . Det är bra att den är så tydlig med att gränsövergångarna, villkorslöst och , måste öppnas. Jag tror också att det är viktigt och bra att ser den djupa humanitära krisen på och att har valt att vara en stor givare för att underlätta situationen och vardagen för de människor som bor på . Men problemet är att vi har hört dessa krav sedan blockaden infördes . Det är uppenbart att uttryck av oro, uppmaningar och uttalanden inte räcker för att förmå att ta de steg som måste ta för att man ska respektera fundamenten i folkrätten. fyller denna blockad . Ska blockaden hävas kommer det att krävas mer än ord. Då måste också och EU vara beredda att ta ytterligare steg och sätta press bakom orden. Därför blir frågan till utrikesministern, av misslyckanden från EU:s sida och från sida när det gäller att häva denna blockad: Vad kommer man att göra ytterligare? På vilket sätt är man beredd att gå vidare och sätta press bakom de ord som man gång på gång har uttalat från och från EU:s sida? 10 Utrikesminister (S): Jag välkomnar verkligen fråga om situationen i . Jag instämmer också i hans och många andras oro över läget. bedömning är att det sedan det senaste inte har rått en väpnad konflikt i och att inte har rätt att upprätthålla en blockad. och EU:s position är att ockuperar , framför allt eftersom fortsatt utövar kontroll över bland annat huvuddelen av gränserna, luftrummet och havet. Vi betraktar dessutom och som ett sammanhängande territorium.