prot · H30977 · 2016-03-09 00:00:00 — Jag beklagar om jag inte var riktigt tydlig. Men det står åtminstone i mitt manus att jag skulle tala om tydligt ledarskap, och det hoppas jag att jag också nämnde i debatten, även om det gick förbi. Men det är klart att ett tydligt ledarskap och en hög kompetens hos lärarna – jag nämnde kompetensutvecklingsgaranti – är några otroligt viktigt delar. Jag tror att det är många partier i denna riksdag som delar synen på att man ska lyfta bort ett antal arbetsuppgifter från lärarna som har hamnat på deras bord. nämnde en del vaktmästarsysslor. Även administration har nämnts och som man skulle kunna lägga på annan personal, såsom lärarassistenter och så vidare. Det är klart att det är en viktig del. Att över huvud taget arbeta med engagemang handlar väl just om möjligheten att känna att man gör ett bra jobb. Engagemang föder nämligen engagemang på något sätt – att man känner att det finns ett stöd från det omgivande samhället. Här är vi politiker oerhört viktiga – att vi ger det stöd som behövs, visar förtroende och tillit och inte rackar ned på en lärarkår som, enligt mig, i mycket stora delar gör så gott den kan men som i vissa fall också kan göra bättre med andra förutsättningar. Att då satsa på ett starkt och tydligt ledarskap är en viktig del. Alliansregeringen genomförde en satsning på Rektorslyftet och på rektorsutbildning, vilket också är viktigt för att lyfta betydelsen men också kompetensen hos de rektorer som vi har. Om vi också talar om att skapa engagemang för eleverna är det klart att kunniga och trygga lärare, som talar om, är en viktig del för att skapa det och för att lärarna ska kunna arbeta entreprenöriellt och så vidare. När det gäller just dessa delar kanske jag inte ser att har en speciell politik jämfört med andra för att skapa engagemang. Men som jag sa går det inte heller att lagstifta fram detta. Det är ett förhållningssätt som vi har att visa tillit till den profession som finns. 22 (SD) replik: Många av de saker som nämner här kan kanske alla här i kammaren komma överens om. Det är egentligen därför som jag står här just nu och ställer dessa frågor till de olika partierna gång på gång. När är det för oss att sätta oss ned och lägga allting på bordet och göra precis som man gjorde i och komma överens om vad vi är överens om? Jag vet att till och med och är överens om vissa frågor, där vi faktiskt ser till professionens bästa. Vi har ett annat problem i den svenska skolan, nämligen att vi har tappat väldigt många lärare till näringslivet. De har det säkert jättetrevligt där ute och jobbar med det som de trivs med. Men vi politiker skulle försöka få tillbaka dem på ett bra sätt. Vad är analys av hur vi kan vinna tillbaka dessa lärare från näringslivet? Vad är det vi behöver erbjuda dem för att de ska se att läraryrket i den svenska skolan är ett framtidsyrke för dem? Jag tror att alla som jobbar inom skolan gör det av en anledning, nämligen att de är engagerade och verkligen vill elevernas bästa. Precis som nämnde tidigare handlar det om den glädje som man har när man går hem från jobbet den dagen man har räddat en elev. Jag vet att också har jobbat som lärare. Vi minns säkert en, två eller flera elever som vi lyckades vända. Dessa lärare är så otroligt viktiga att få tillbaka. Jag håller helt med om analys om att vi har detaljstyrt – micromanagement – skolan alldeles för mycket från politiken. Det gäller att skapa de stora bitarna. Detta har tyvärr kanske att göra med att resultaten har sjunkit , oavsett vilka åtgärder vi politiker har vidtagit. Här kanske vi ska ta ett helhetsgrepp och försöka skapa en hållbarhet . För att vara tydlig upprepar jag mina frågor. Hur ser på vilka möjligheter vi har och vilka fördelar vi skulle kunna lägga fram, så att vi vinner tillbaka de lärare som vi har förlorat? Jag tror att det är det snabbaste och enklaste sättet. Det tar nämligen att gå igenom en utbildning, vilket inte är någon hållbar linje. 23 i (C) replik: Jag tackar än en gång för frågorna. Jag är inte alls säker på att vi ska vinna tillbaka alla lärare som har slutat. En del kom kanske på att de skulle vilja ägna sitt liv åt en helt annan inriktning. Att de kanske ser en möjlighet att från läraryrket göra ytterligare karriär i andra delar av samhället, ser jag egentligen inte heller som ett problem. Däremot vet jag att vi har en lärarbrist. Jag tror att en viktig del är att se över arbetsvillkoren, inte minst det som vissa skolor jobbar med. De differentierar tjänsternas innehåll – alla behöver inte göra lika, och alla behöver inte göra allt. Det finns skolkoncept även i där man jobbar mer kopplat till att man har ett ämnesansvar eller ett coachningsansvar kopplat till eleverna och så vidare. Det tror jag är en viktig del. Då blir det viktigt med ett karriärsystem för lärare som en del, så att de kan se att de inte behöver bli en alltiallo utan kan få satsa på en speciell del. När det handlar om hur vi ska vända resultaten hade jag förmånen att få lyssna på paret som fick . I den efterföljande diskussionen togs det upp vad skolan behöver göra för att fortsätta engagera eleverna och orka ställa de tuffa frågorna för att fördjupa lärandet, så att man inte ständigt surfar ovanpå utan faktiskt också går på djupet i en del frågor. Då handlar det om lärarnas kompetens, både att de är duktiga i sitt ämne och att de är duktiga på metodik och pedagogik. Det är viktiga inslag. En fortsatt kompetensutveckling som bygger på en praktiknära forskning tror jag skulle kunna locka tillbaka lärare, så att yrket professionaliseras kopplat till själva lärarskapet och undervisningen. Detta har man kanske missat under . Men man måste fortsätta att garantera en kompetensutveckling, så att lärarna ser att det finns en karriär att göra. Läraren blir då en viktig person i unga människors liv. Det är klart att jag med glädje minns några elever från mina som lärare. 24 (L): är en tonårig kille och en av dem som har kommit till . När man diskuterar nyanlända är det viktigt att komma ihåg att det är enskilda individer som kommer. Jag fick möjlighet att ta del av hans berättelse. Det är en berättelse som många nog skulle tycka var jobbig att höra. Det tyckte jag. Det var berättelsen om en pappa som dog i striderna mot talibanerna, om en många veckor lång resa från , , , , , , och vidare upp till . Han hade en uppväxt som är mycket olik den som de flesta här i har. Han försörjde familjen genom att odla potatis och vete. Det var i princip det som han sa att han kunde vid de samtal som han hade när han anlände till . Han har aldrig gått i skolan. Han är illiterat och har i princip aldrig sett en dator. Han ska nu in i det svenska skolsystemet på ett eller annat sätt. Detta beskriver lite grann den utmaning som vi står inför när vi ska försöka se till att klarar att ta emot många nyanlända av den sort som är och se till att de inte bara klarar skolan – helst och sedan gymnasieskolan – och att sedan ta sig in på arbetsmarknaden utan också klarar sig i det svenska samhället. Det är en ny utmaning som vi står inför och som ska läggas till en lång rad andra utmaningar som svensk skola står inför. Vi behöver lyfta kunskapsresultaten som har sjunkit. Vi behöver förbättra ordning och arbetsro i svensk skola. En av anledningarna till att en del lärare inte orkar med sitt arbete men också en av anledningarna till att kunskapsresultaten faktiskt faller är att vi inte har den studiero som behövs. Det drabbar särskilt tufft och tungt de elever som behöver skolan allra mest. Vi har utmaningen med lärarbristen, som flera har tagit upp här . Allt detta hänger naturligtvis samman. Men vi måste ha många nya som vill engagera sig och bli lärare, duktiga lärare, i svensk skola. Vi har också behov av att lyfta rektorsuppdraget. Vi behöver fundera på hur svensk skola styrs, hur vi ska få en tydligare styrning, ett tydligare ägarskap och ett tydligare ansvarstagande. Vid sidan om allt detta måste vi också klara av den nya utmaning vi står inför när det gäller nyanlända. Det är härligt att se att det finns många bra initiativ, alltifrån ett bokförlag som skickar ut 30 000 barnböcker för att barn ska få lära sig lite mer om hur det är att läsa och att vara i till alla lärare och annan personal gör extremt bra insatser för nyanlända. Vi har behov av att fundera på styrningen. I den här debatten är det många som har idéer om svensk skola, och nästan alla faller tillbaka på någonting som staten ska göra: staten ska ta hand om löneutvecklingen, staten ska ta hand om karriärutvecklingen, staten ska ta hand om fortbildningen av lärare, staten ska göra än det ena, än det andra. Det är konstigt att inte fler drar slutsatsen att det kanske är dags att förändra huvudmannaskapet för svensk skola. Det är för många kommuner i landet som inte har tagit det ansvar som behövs för att lyfta läraryrket, för att göra det till ett fritt, akademiskt och viktigt yrke med hög status. Det är dags att dra den slutsatsen , tror jag och Liberalerna. behöver ett modernt statligt huvudmannaskap. Vi har behov att lyfta läraryrket långsiktigt, kraftigt och strategiskt. Det ska vara ett fritt akademiskt yrke som människor lockas till. Jag har ingenting emot att många lärare ger sig ut i näringslivet. En del av dem ska säkert stanna kvar, precis som nämnde tidigare, eftersom de gör stor nytta. Men vi måste fundera på hur vi ska locka tillbaka andra. Att lyfta läraryrkets status, den arbetsmiljö som man uppfattar och den löneutveckling man har är en av de mest strategiskt viktiga sakerna som har att göra på alla politikområden. Vi måste också fundera på hur vi ska få fler upp på tå. Om vi tittar på utvecklingen runt om i världen och jämför olika kan vi ganska tydligt se att kunskapsresultaten i de länder där skolan anses vara väldigt viktig för samhället också lyfter. Det är i länder där man tror att man kan vila på gamla lagrar eller tror att man kan leva på historiska vinster framöver som skolans resultat sjunker. Ska lyckas nå upp till att ha ett av de bästa skolsystemen, lyckas få bättre resultat än och bli ett av de tio bästa länderna i , måste hela samhället upp på tå. Det handlar om att föräldrar måste fråga sina barn hur det har gått i skolan , om att man ska engagera sig för att skolan ska lyftas. Det handlar om att eleverna måste anstränga sig lite mer och att en del lärare måste anstränga sig lite mer. Men det handlar också om hela samhällets inställning. Fler företagsledare måste ut på banan och säga att skolan är viktig för framtid och för deras företags möjligheter att exportera. Kulturarbetare och alla andra i samhället måste verkligen upp på tå nu om vi ska lyckas med detta. Det räcker inte med reformer och ett bra skolsystem. Vi måste också fylla det med engagemang. Det som avgör är nog att fler är uppe på tå och kämpar för att vi ska lyckas. Liberalism handlar ganska mycket om självständighet för mig, om att människor ska få större chanser att fatta sina egna beslut, att människor ska få chans att växa in de roller som de skulle kunna ha. För mig handlar skolan om att utmana varje elev till att bli det man skulle kunna bli och skulle vilja vara. Det handlar inte bara om att lyckas nå godkänt resultat. I fråga om det måste vi kanske få ett värderingsskifte. Det är nämligen för många som strävar enbart efter att lyckas nå över godkäntstrecket och för få som säger att vi måste nå så långt som möjligt med varje enskild individ. Jag tycker att svensk skolpolitik saknar ledarskap just . Det händer för lite på . klagar regeringssidan på att Alliansen tillsammans med säger att det behövs mer matte. Men det som händer i praktiken är att vi i oppositionen knuffar regeringen framför oss eftersom det inte händer någonting. Det händer för lite på . Anledningen till att vi gör det är att vi tycker att fler måste lyckas. Vi måste lyfta skolresultatet, och då är matte ganska centralt. Jag är alldeles övertygad om att vi kommer att klara av den utmaning som står inför – därför att vi måste klara av den. Om vi inte gör det kommer att vara ett land vars välstånd successivt sjunker, ett land vars förmåga att leverera välfärd och arbete sjunker. Vi måste alltså klara detta. Och jag tror att vi kan det. Men då måste hela samhället upp på tå. Vi måste åter genomsyras av tanken att om ska bli ett riktigt bra land måste det börja med att skolan är riktigt bra och att läraryrket är helt avgörande. 25 (V) replik: Jag vill börja med att instämma i det som tar upp när det gäller statligt huvudansvar för den svenska skolan. Det är kanske en av få stora frågor där jag och är överens. Jag önskar, precis som , att fler var med på den bollen. Jag vill ställa en fråga om något annat till . Det handlar om de nyanlända. Man pratar om ordet integration och att vi ska se till att alla elever ska komma in i skolan på ett bra sätt, som en del av det som jag vill kalla för inkludering snarare än integration. parti har inte gått emot ett enda förslag om tillfälliga uppehållstillstånd för flyktingar – de initiativ som regeringen tyvärr har tagit och genom vilka man har valt att försvåra för flyktingarna. Då blir min fråga: På vilket sätt blir det tryggare för människor, kanske inklusive unga som går i skolan, ifall tillfälliga uppehållstillstånd och andra åtgärder, som enligt mig skulle försvåra inkluderingen, införs? Det har varit olika delar. I den första delen fanns inte barn och unga med. Men senare har regeringen aviserat att man vill gå betydligt längre. Och man lägger sig på någon sorts lägstanivå i EU, som man kallar det. Kommer att vara för det här hela vägen, ? Kommer ni att vara för att också barnen ska ha en oviss skolgång och inte ska veta om de kommer att vara kvar i ? Eller kommer att välja den så kallade liberala vägen? 26 (L) replik: Huruvida skulle göra det ena eller det andra kan jag inte svara på. Men jag kan svara på ungefär vad Liberalerna skulle vilja göra. Vår bedömning, liksom många andra partiers i den här kammaren, är att måste fungera på ett annat sätt i den situation som världen befinner sig. Det som har hänt är att den yttre gränsen till har fallit, och det fanns inga inre gränser. Och nästan inga länder har tagit ett sådant stort ansvar som har gjort, tillsammans med . Vi menar att det behövs fler länder. Detta är en debatt som delvis ligger utanför skolpolitiken, fru talman. Men vi menar att fler länder måste ta det ansvaret. Vi har tagit ett stort ansvar. Vårt ansvar nu är att fundera på hur de som är här ska få bästa möjliga chans att etablera sig. De som ska vara kvar ska få chans att etablera sig, ta sig in på arbetsmarknaden och lyckas i skolan. Då måste användas. Ett huvudproblem är att det tar . Vi måste in. Jag vet att många folkrörelser och många engagerade människor är ute redan i tidigt skede för att prata med nyanlända, för att de i princip ska möta det nya, svenska, språket och det nya, svenska, samhället och kunna de värderingar som finns här. När det gäller de olika migrationspolitiska överenskommelserna står vi naturligtvis bakom den överenskommelse som vi har gjort med regeringen. Jag vet att regeringen har gått längre. Jag tror att det är viktigt att familjer kan återförenas. Vi är alltså inte helt överens med regeringen. Men jag tror att alla som ser vad som har hänt i och i världen förstår att någonting behövde göras. kan inte ta det ansvar som andra länder inte tar. 27 (V) replik: Den här frågan hör såklart egentligen hemma i andra debatter. Jag tar upp den eftersom jag och menar att tillfälliga uppehållstillstånd och en ovisshet för flyktingar knappast kan leda till att man blir mer motiverad att bland annat vilja lära sig språket, att vilja inkluderas i samhället, att vilja vara en del av samhället eller att vilja gå till skolan. Man kommer knappast att kunna känna: Jag kommer att bo här framöver, och jag vill vara delaktig i systemet. Egentligen kan frågan ställas till alla partier, eftersom var det enda partiet som inte höll med om att tillfälliga uppehållstillstånd skulle införas. Men som debattformerna ser ut blir det svårt att ta replik på alla. Jag fick egentligen inget svar på min fråga. Jag vill förtydliga att vi är överens om att tillsammans med inte ska vara de enda som tar ansvar. Vi ska vara stolta över att har tagit ett ansvar. Men enligt mig ska vi också vara väldigt ledsna över att nu väljer att gå en annan väg. Men på vilket sätt anser att tillfälliga uppehållstillstånd och andra förslag, som leder till att flyktingar inte kan planera sin framtid, gör att man integreras mer i den svenska skolan? 28 (L) replik: Liberalerna och alla andra partier funderar ständigt på dessa frågor. Oavsett om ställer frågan eller inte funderar alla politiker otroligt mycket på detta. Jag är väldigt glad över att regeringen har lagt fram en proposition om att förbättra standarden när det gäller förberedelseklasser så att vi får bättre mottagning där. Jag är glad över att regeringen och allianspartierna har kommit överens om en lång rad förslag om hur man ska förbättra skolan för nyanlända. Det är väldigt viktigt. Alla skolpolitiker funderar nog just nu väldigt mycket på hur man ska se till att används. Jag förstår att många är oroliga. har inte fri invandring. Vi har reglerad invandring. Det gör att en del människor får stanna och andra får inte stanna. Men det är otroligt viktigt att se till att de dagar som de är här är värdiga och utvecklande för varje barn. För varje barn är en viktig dag. Vi är beredda att diskutera fortsatta insatser i form av både förbättra förberedelseklasser och underlätta för frivilligorganisationer. Men ska ha en reglerad invandring, och det innebär att de som inte har rätt att stanna här ska inte heller stanna här. 29 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. När man kommer in i debatten så här långt ned på talarlistan är mycket redan sagt, men jag vill ändå ta upp utmaningen med lärarna och lärarförsörjningen. När jag är ute på skolbesök möts jag av engagerade lärare som tycker att de har världens bästa jobb. Men de är trötta på ständigt nya reformer, de är trötta på att inte hinna se alla barn så som de skulle vilja och de är oroliga för att inte orka jobba hela sitt yrkesliv. Det är signaler som måste tas på allvar. Och det är också något som regeringen bevisligen gör med tanke på att man nu regelbundet samlar lärarnas företrädare och andra kring en nationell samling för läraryrket med syfte att diskutera arbetsmiljön, utmaningarna inom yrket och hur man ska få fler att vilja söka sig till läraryrket. Några utmaningar som vi har är att vi vet att ungefär en av fyra utbildade lärare gör något annat . En annan utmaning är att vi har för lågt söktryck till lärarutbildningarna, även om det glädjande nog har ökat. En tredje utmaning är att många lärare tycker att andra uppgifter tar för mycket tid från deras huvuduppgift, att undervisa. Regeringen samlar inte bara skolans aktörer till samtal, det levereras också förslag för att förstärka arbetsmiljön för landets lärare. I budgetförslaget aviserades ökade resurser med till skolan. Det är pengar som gör mycket större nytta där än som skattesänkningar. Vi lade i vår budget 3 miljarder till ökade löner för lärare, med kriterier som parterna själva har kommit överens om. har glädjande nog tagit till sig detta förslag, trots det hårdnackade motståndet från början. Regeringen har också lagt förslag om och genomför i samverkan för bästa skola där och kommande år satsas på de skolor där de tuffaste utmaningarna finns, något som kommer att bidra till att lärarnas möjligheter att göra ett gott jobb förstärks. Av dessa pengar är också vikta för ökade lärarlöner. Vi vet att lärarna är en av nycklarna för att höja kunskapsresultaten i skolan. Vi vet också att bristen på lärare är stor och kommer att bli ännu större. kan vi komma att behöva rekrytera fler än 90 000 heltidstjänster, vilket betyder att det måste examineras fler lärare än vad som har gjorts . Därför är det viktigt med fler ingångar i läraryrket, till exempel det som regeringen nu arbetar med för att förstärka såsom kompletterande pedagogisk utbildning för de med ämneskunskaper och för forskare. Men det är också viktigt att ta vara på den kompetens som kommer till i form av utbildade lärare från andra länder, att validera dem och låta dem praktisera i skolan för att de ska behålla sitt yrkeskunnande och också vara en viktig resurs i väntan på att de ska få ut den svenska lärarlegitimationen, om de så vill. Lika viktigt är det att skapa en arbetsmiljö som gör att några av de många utbildade lärare, som har valt att lämna skolan för andra jobb, väljer att komma tillbaka till skolan. Och en annan viktig grupp är de som är på väg att gå i pension. Om man orkar och vill så är varje extra år i arbetslivet mer än välkommet, speciellt just . Om lärarna är en viktig nyckel för att barnen ska lyckas i skolan så är ledarskapet i skolan en viktig nyckel för att lärarna ska lyckas. hade utbildningsminister och vår kollega en spännande interpellationsdebatt här i kammaren i ämnet vad regeringen kan göra för att förbättra skolledares arbetssituation. Ministerns svar var att rektorerna behöver ges tid, mandat och stöd för sitt uppdrag. Det kan inte nog upprepas – tid, mandat och stöd. Rektorer måste få vara de pedagogiska ledare som de faktiskt är och andra behöver ta över de rent administrativa uppgifterna. Om vi har brist på lärare så tror jag att rektorer är något vi kommer att ha ännu större brist på. Därför behöver frågan om rektorernas arbetsmiljö vara högt på vår dagordning framöver. Vi debatterar motioner som handlar om . Jag är glad att tillhöra ett regeringsparti som så tydligt har tagit ställning för att vi har tre viktiga utmaningar att jobba med. Det är tre utmaningar som ska ha prioritet i allt vi gör för att nå målet om en jämlik skola. Den första utmaningen handlar om att ge tidigt stöd, och där har regeringen tillfört som kan användas för att minska barngrupperna och för att anställa fler, för att göra en specialpedagogisk satsning. Dessa pengar är slut, och huvudmännen kan använda dem ungefär som de vill. Man skulle ha kunnat använda dem för att anställa till exempel skolassistenter. Den andra utmaningen handlar om att öka attraktiviteten i läraryrket, och där kan vi verkligen prata om satsningar: 3 miljarder i lönesatsning, förbättrad arbetssituation genom minskad administrativ börda för lärarna, kompetensutveckling och mycket annat. Den tredje utmaningen handlar om att leva upp till målet om en jämlik skola och då måste vi satsa på de skolor som har det tuffast. Det gör vi nu genom samverkan för bästa skola där staten sluter avtal med huvudmän om skolutveckling på enskilda skolor. Jag hoppas att vi i den här kammaren kan komma överens om långsiktiga överenskommelser som rör skolan. För det är ju så, fru talman, att vi måste ge alla barn möjligheter att lyckas i skolan, och de bästa förutsättningarna för att lyckas är att förbättra lärarnas arbetssituation. 30 i (C) replik: Tack, , för ditt resonemang om behovet av att förstärka rekryteringen av lärare, att lyfta fram lärarnas och rektorernas arbetssituation. Jag vill ställa några frågor. Först vill jag ställa en fråga kopplad till att Socialdemokraterna – även om valde att inte lyfta fram det så mycket i sitt anförande – väljer att inte yrka bifall till sin reservation, trots att man uppehåller sig mycket vid att man inte ska lägga sig i hur många timmar matematik skolan ska ha. Jag skulle gärna vilja ha en förklaring till varför man väljer att inte yrka bifall till sin reservation. Min andra fråga handlar om det som lyfter i sitt anförande. Det gäller behovet av att minska lärares administrativa börda. Jag skulle gärna vilja att var lite mer konkret. Det kom ju en del kritik från Socialdemokraterna när alliansregeringen valde att göra några lättnader, till exempel att det inte skulle vara obligatoriskt med IUP . Jag skulle vilja höra om några konkreta punkter på vad man gör.