prot · H40933 · 2016-11-23 00:00:00 — Vad är det egentligen som har förändrats, så att den nu helt plötsligt ska försvinna? Allt annat lika är det här förlorade år inom den svenska utvecklingen inom solenergin. 69 (MP) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet Jag tror att vi gläder oss lika mycket åt den positiva teknikutvecklingen på miljöteknikområdet. Det här är väldigt bra, och jag tror att det kan göra att det kommer att gå framåt otroligt mycket snabbare än någon av oss här i kammaren kan föreställa oss. Det är någonting som vi behöver ta fasta på . När det gäller frågan om solelen var jag även i förra replikskiftet inne på att det inte är riktigt så enkelt som nu vill få det att framstå som. Skatteläget var ju lite oklart, och det var svårt att veta. Det finns de som säger att man egentligen var skattskyldig redan innan. Men det finns också saker som talar emot det. Att i det läget handla på ett sätt som riskerar återbetalningsskyldighet för dem som ändå gör dessa investeringar är någonting som man verkligen inte vill vara med om. Det är lätt för en opposition att stå och säga att vi inte borde ha gjort det här. Men ansvaret hade ju heller inte fallit på oppositionen om de som dragit sitt strå till stacken och investerat hårt i solel hade fått betala tillbaka pengar. Det är därför regeringen nu har återkommit med ett förslag som innebär att vi lägger oss på en så låg nivå som möjligt utan att riskera företagens ekonomi. Men man vill också ha långsiktiga spelregler, så att man vet vad som gäller, både i den här frågan och i andra frågor där statsstödsregler och konkurrensregler motverkar den utveckling till förnybart som vi ser är nödvändig. I och med det här har regeringen säkrat att satsningar på solenergi fortsatt är oerhört lönsamma. Dessutom har investeringsstödet åttafaldigats, och flera andra bra förslag har lagts fram. Man undanröjer hinder och jobbar för att EU verkligen ska öppna detta och välkomna utbyggnad av förnybar energi i stället för att som riskera att den stryps. 70 (C) replik: Jag är osäker på om jag riktigt följde med i alla turer. Möjligen skulle man kunna sammanfatta detta som att det är bra att regeringen har sänkt den skatt man införde , men att det kanske hade varit rimligare att lägga den på miniminivån redan från början. har regeringen efter ungefär sagt sig vilja samma sak som vi har varit tydliga med att vi vill. Man vill nu inte ha den här skatten över huvud taget. Men det blir ju en valhänt hantering. Man förstår att det här har sått oro och ängslan bland dem som är på tå och vill investera. Det enda man nu kan hoppas på är att det blir långsiktiga och bra spelregler framöver. Sedan kan man känna sig sorgsen över den tid som passerat med den här osäkerheten. Tro inget annat än att investeringar i miljösmart teknik har skjutits på eller i värsta fall inte blivit av över huvud taget. När en så här valhänt hantering får verka blir självklart resultatet lite sämre. Resultatet är inte vad som står i våra propositioner och motioner, utan resultatet är det som faktiskt gör skillnad i verkligheten. Det som behövs är rätt och långsiktiga spelregler. Det är kanske ingen slump att det var just när ovana politiker från och andra partier fick ansvar för de här frågorna som de svenska utsläppen började vända uppåt. Där har vi nästa fråga. När vi nu kan inkassera någon form av seger, att vi har motarbetat regeringens solskatt, är nästa stora utmaning att vända på de trender som innebär att de svenska utsläppen nu ökar. Ingenting kan vara viktigare. Om regeringen lyckas backa också när det gäller den utmaningen är jag beredd att komma med en liten applåd. 71 (MP) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet Jag konstaterade förut och vill åter understryka att solenergi aldrig har varit så lönsamt som . Det beror både på de åtgärder som regeringen tidigare vidtagit och på att läget för skatten nu är utrett. Utsläppsökningarna är en allvarlig signal som visar på behovet av mer offensiva satsningar på att minska utsläppen. Det är dock inte unikt att de ökar . Det skedde även under den förra regeringens period. Jag är glad att lyfter fram denna fråga. Det som förvånar mig är det höga tonläget mot regeringen. Att kritisera detta men stryka i princip samtliga regeringens åtgärder för att minska utsläppen håller såklart inte. Vi har höjt miljöbudgeten jämfört med er tid i regeringen. Vi fortsätter att höja skatter och lägga fram nya förslag på miljöskatter . Det är något som verkligen borde välkomna, och till viss del gör man det, eller kanske inte. har ca 500 ansökningar från Klimatklivet beviljats för olika investeringar runt om i landet i sådant som biogasproduktion, reduktion av lustgas, fjärrvärme och tankningsstationer för HVO. På vilket sätt ger och kompensation i sin budget med tanke på de utsläppsminskningar som följer av alla de här investeringarna? (: Den frågan får anses retorisk, eftersom inte har fler repliker.) 72 (V): som denna verkar det vara dags att påminna om vad de åtta borgerliga regeringsåren faktiskt innebar. De lämnade efter sig enormt stora budgetunderskott och en politik som innebar att inkomstskillnaderna ökade. Det genomfördes två stora så kallade jobbreformer. Den första, jobbskatteavdraget, var enligt Alliansen självfinansierad till en tredjedel. Det var alltså en väldigt ineffektiv ekonomisk politik; två tredjedelar gick i stället till att öka inkomstskillnaderna. Den andra jobbreformen, sänkt arbetsgivaravgift för unga, kostade drygt 15 miljarder , vilket innebar mellan 1 och 1,4 miljoner per skapat jobb. Ofta var det jobb i hamburgerrestauranger. Dessutom minskade skatteintäkterna per capita, vilket innebar att en historisk trend bröts. Under de tidigare 30 åren hade skatteintäkterna per capita ökat. Denna minskning betyder att det blivit mindre pengar till välfärden för var och en av oss. När vi lämnar våra barn till förskolan eller fritis ska vi veta att de har det bra, för de är det allra bästa vi har. Vi vill veta att de har en utvecklande miljö och att personalen har tid med dem. Om inte barnen har det bra mår vi inte bra själva heller. Och det är klart att man vill att ens åldrande mamma eller mormor, som alltid har ställt upp för en, ska ha det bra nu när hon inte riktigt klarar sig själv längre. Äldreomsorgen ska kunna erbjuda trygghet, omsorg och tid för vad mamma eller mormor faktiskt behöver. Statens budget 2017 Rambeslutet Det är därför har drivit och fått igenom mer pengar till välfärden – till vård, skola och omsorg – som ska få en permanent förstärkning på 10 miljarder . Det är den historiskt största satsningen sedan statsbidragssystemet infördes. Den behövs verkligen, för äldreomsorgens personal sliter hårt, har alltför lite tid och resurser för egen kompetensutveckling och styrs hårt av tidtagning. De ekonomiska resurserna är fortfarande alltför knappa, trots det tillskott på 2 miljarder i riktade statsbidrag för personalförstärkningar som har drivit igenom i tidigare budgetförhandlingar. Barngruppsstorlekarna i förskolan och på fritis är alltför stora, även om utvecklingen nu går åt rätt håll. Jag kan lova att de 10 miljarderna kommer att göra nytta, inte minst i sjukvården men också förhoppningsvis i form av förbättrade arbetsvillkor i vård, skola och omsorg. I denna budget föreslås reformer som syftar till att minska inkomstskillnaderna, även om resultatet är mycket knappt. Det är ändå slut när det lades fram statsbudgetar vars syfte var att öka inkomstskillnaderna, men mycket mer skulle självklart behöva göras för att omfördela. Jämlikhet har ju ett egenvärde i sig. Hur de ekonomiska tillgångarna i samhället fördelas påverkar oss alla. Det påverkar vilka investeringar som görs och hur ekonomins utfall blir. För många är det också en fråga om rättvisa. En majoritet av befolkningen ser negativt på att klyftorna ökar. Men efter åtta borgerliga år har vi ett skattesystem som är riggat för de rika och vars syfte var att gynna dem med högst inkomster och mycket kapital. Det var de reformerna borgarna gång på gång lade fram. Jag hade önskat och vi har kämpat för att den här regeringen skulle göra mer åt de orättvisor som finns i skattesystemet, för det skulle behövas en skattepolitik som i sig syftar till att omfördela. De rikaste har sprungit ifrån och springer fortfarande ifrån den övriga befolkningen. Det är en utveckling som är dålig för ett lands ekonomiska tillväxt, för hälsan och för tryggheten. kommer faktiskt inte långt efter när det gäller den andel av den totala förmögenheten som finns hos de rikaste. Det skulle vi behöva göra något riktigt ordentligt åt. Denna budget innehåller dock en formel som förbättrar ekonomin för de mest utsatta, grupper som den borgerliga regeringen inte rört en tumme för att förbättra för; man har snarare jagat dem ihärdigt. kommer ett reformpaket för ökad jämlikhet, som innehåller ökat underhållsstöd för ensamstående föräldrar, höjd ersättning för långtidssjuka och höjt bostadstillägg, höjt bostadsbidrag för barnfamiljer och höjt flerbarnstillägg samt utökad rätt till deltidsstämpling i a-kassan. Detta är reformer som gör att den ensamstående mamman kan köpa vinterstövlar till både barnen och sig själv, som förbättrar ekonomin för en kvinna som intensivt jagar heltidsarbete och som får den sjuka att känna något förbättrad ekonomisk trygghet. Dessutom kommer skatteflyktingarna att jagas intensivt. De ska också bidra till cancervård, barnens skolgång, de vägar de åker på och den förlossnings- och sjukvård de utnyttjar. De ska faktiskt bidra till samhällsbygget; de ska inte slippa undan. Det utanförskap som skatteflyktingarna befinner sig i måste få ett slut. Statens budget 2017 Rambeslutet De borgerligas budgetmotioner är en tävlan i vem som kan sänka skatten mest. Deras stora gemensamma paradgren är självklart skattesänkningar, som bland annat finansieras genom besparingar på sjuka och arbetslösa. Om sjuka och arbetslösa blir fattigare verkar det nämligen som om de – hux flux! – bara blir friska och får jobb. Men det är också utökade bidrag – ursäkta, jag menar avdrag – för städning hemma och renovering av villans kök, medan stora neddragningar görs i stödet för att bygga hyresrätter till rimliga hyror och för att bygga bort bostadsbristen. Så kan man också prioritera, och det är väl så man gör när man är ett högerparti. Trots att näringslivet inte får tag i den arbetskraft man behöver på grund av att de arbetslösa inte har den kompetens som efterfrågas sparar de alla på arbetsmarknadspolitiska utbildningar, liksom på högre utbildning. Det är inte bra för vare sig arbetslösheten, sysselsättningen, samhällsekonomin, tillväxten eller företagen. Liberalerna föreslår kraftigt ökade inkomstskillnader genom enorma skattelättnader för dem som har högst inkomster. De drivs av tesen ”ju större inkomstskillnader vi har, desto bättre”. De gynnar välavlönade och höginkomsttagare, men på bekostnad av kvinnor. är det borgerliga parti som totalt sett sänker skatterna mest, och det hela finansieras bland annat genom stora besparingar på sjukvård och omsorg – besparingar som motsvarar löner för 10 000 sjuksköterskor eller 15 000 undersköterskor. Men slår dem alla när det gäller skattesänkningarnas volym. som de ökar straffbeskattningen av sjuka och arbetslösa har de också de största neddragningarna i kommunsektorn. Det ökade statsbidraget på 10 miljarder, de så kallade välfärdsmiljarderna, som vi och regeringen föreslår att kommunsektorn ska tillföras och åren framöver gör de borgerliga partierna helt olika bedömningar av. Liberalerna säger blankt nej, liksom . De tycker att välfärden behöver spara i stället. Äldreomsorgen, förskolan och skolan har tydligen för mycket resurser, enligt dem, tvärtemot vad stora delar av befolkningen faktiskt tycker. föreslår besparingar på ungefär 34 miljarder de kommande fyra åren. Med högern kan vi vara övertygade om att det alltid finns en strävan bakåt i tiden, till tider då otrygghet ska råda, inkomstskillnader ska växa och gro, människor ska veta sin plats och det gemensamma samhället krympa – ja, om det inte är för ökade avdrag för de rikaste, förstås. Vår strävan är en ekonomi för alla, och den budget som det nu ska beslutas om tar steg framåt med ökat bostadsbyggande, mer resurser till sjukvård och äldreomsorg, mer resurser till våra barn i förskolan och på fritis, till de deltidsarbetande kvinnorna och till ensamstående mammor och barn, som kommer att få det bättre, liksom långtidssjuka. Det är en helt annan inriktning på den ekonomiska politiken än vad de borgerliga partierna hade. Och visst, det finns väldigt mycket kvar att göra, inte minst för att skapa hopp, framtidstro och ett stabilt samhällsbygge med jämlikhet i fokus. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandets olika delar. 73 (L) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet har delvis i denna budgetdebatt haft ett högt tonläge mot oss borgerliga partier när det gäller välfärd. Låt oss därför tala om just detta: de mest utsatta i vårt samhälle, de som är beroende av LSS – det vill säga assistans – i sina liv. Det rör sig om personer med olika former av funktionsnedsättningar, som behöver hjälp för att klara sig och leva ett fritt liv i . Jag var i och träffade några familjer som har assistansersättning, bland annat en pappa som berättade om sin son, som har så svåra rörelsehinder att han inte kan vända sig själv när han sover. har de ingen assistans, utan den har de . är det alltså föräldrarna som får gå upp och vända på pojken, och det sker . Han är nu , och man inser då att föräldrarna inte har sovit en enda natt . är de inne i en omprövning av assistansen. Regeringen har ju gett i uppdrag att minska antalet timmar, och vi har ju sett ett antal konsekvenser – en del med fruktansvärd utgång – när timmarna har minskats. Detta är något som denna budget, som är med på, bygger på. Med det tonläge som du, , har haft tidigare, hur försvarar du detta? 74 (V) replik: Jag har själv vänner som lever i en väldigt orolig situation med barn som är multifunktionsnedsatta. Det är en väldigt utsatt situation att gå med den oron. De domar som har kommit började komma under den borgerliga regeringstiden. Vi drev redan då att man borde tillsätta en utredning som skulle se vad domarna faktiskt betydde och vilka ändringar i lagstiftningen man skulle behöva göra. Det driver vi fortfarande på för. verkar det i alla falla vara något på gång i när det gäller detta, men det har tagit väldigt . Den utredning som är tillsatt har, skulle jag vilja säga, nästan enbart fokus på kostnadsbesparingar. Så ska inte en rättighetslagstiftning hanteras. Jag delar alltså den oron. Det var bland annat därför vi tog ett utskottsinitiativ om att man skulle riva upp regleringsbrevet till , vilket ni ställde er bakom, men tyvärr till exempel inte . Vi fick därför inte majoritet i utskottet. Detta skulle vi ha kunnat göra något åt gemensamt, men tyvärr lyckades vi inte med detta. som vi debatterar LSS skulle jag vilja ställa en fråga till Liberalerna. Om man har funktionsnedsatta i sin familj eller i sin närhet tycker man självklart att det är viktigt att det finns en välfungerande vård, skola och omsorg. Man är i väldigt stort behov av de insatserna. Varför sparar ni då på de områdena? 75 (L) replik: Det gör vi inte. nämnde från talarstolen tidigare att vi inte har de välfärdsmiljarder som man har i hennes parti. Det har vi, men de är specificerade till kommunerna, så att man inte bara pumpar ut 10 miljarder. När det gäller LSS och stödet till föräldrar, barn och andra vill jag framhålla att vi i den här budgeten lägger en extra miljard jämfört med regeringen för att just kunna utöka detta i stället för att minska antalet timmar. Det är helt riktigt som säger att en del av de förändringar och neddragningar vi nu ser beror på domar i . Det är riktigt att vi behöver ta tag i dem. Statens budget 2017 Rambeslutet Men den del som i detta har ansvar för är den budget som vi nu diskuterar. Den budget som du, , kommer att rösta för bygger på att LSS-timmarna minskar. Kostnaderna i er budget bygger på att detta minskar. Därför blir det lite ihåligt. Det är jättebra att du står upp för detta, att ni tog initiativ i utskottet och att ni driver på regeringen i den här frågan, men det är pengarna som är det avgörande. Det ser vi i budgeten. 76 (V) replik: Jag skulle vilja se lagändringar som förtydligar vad man faktiskt har rätt till inom LSS. Det är ett problem , särskilt med tanke på de domar som har kommit och den tidsjakt som sker. I budgeten finns inga besparingar på LSS, inte heller några minskade anslag. Däremot innebär det regleringsbrev till som regeringen ensam beslutat om att man får i uppdrag att minska antalet timmar. Det har vi bland annat i socialförsäkringsutskottet försökt göra något åt, för det är en politik som vi inte delar. Förutom detta sparar Liberalerna på vård, skola och omsorg. Så står det i er budget. Det är också väldigt tydligt. Ni avvisar de 10 miljarderna, men ni ökar inte anslagen till vård, skola och omsorg i samma utsträckning, så ni står på en negativ siffra i sista raden. Det innebär faktiskt att det blir besparingar i förskola, skola, sjukvård och äldreomsorg i , , , eller . Det får konsekvenser för väldigt många människor, bland annat för dem som är beroende av LSS. I den budget vi nu talar om finns också insatser för att förbättra arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättning. Vi höjer lönebidragstaket och förbättrar också sjuk- och aktivitetsersättningen, så att man får en tryggare ekonomi, och bostadstillägget höjs. Jag delar oron för LSS, och jag hoppas att vi ska få se en annan inriktning framöver på regeringens politik i de frågorna, för det behövs verkligen. Jag hoppas att vi ska kunna göra saker tillsammans i den riktningen. 77 (KD) replik: Det var intressant att lyssna på anförande. Jag spinner vidare lite på vår tidigare replikväxling. De två jobbreformer som finns i budgeten – att regeringen låter stora delar av jobbskatteavdraget ligga kvar och att RUT-reformen finns kvar – ägnar mycket tid åt att angripa. Med er politik blir det inte jobbreformer. Det blir något annat. Sedan talar om skatteintäkterna. Jag tror att det är bra att gå till källorna, till exempel och . Vi kan vara överens om att det är i kommunsektorn som det mesta av välfärdsverksamheten utförs. Vi kan konstatera att ökade skatteintäkterna för kommunerna både i fasta priser – där ökade de med – och per capita, där de ökade med , enligt och . Detta ska vi ha klart för oss. Statens budget 2017 Rambeslutet Jag vill också återvända till det som från Liberalerna belyste så bra, nämligen LSS och den oro som sprids kring detta. Vi kan vara överens om att det här regleringsbrevet är mycket olyckligt. Utan debatt, föregående utredningar eller remissrundor har man riktat detta uppdrag till sin myndighet. Men i den budget som nu är med och presenterar finansierar ni delar av de reformer ni föreslår med minskad uppräkning av LSS. Det blir en minskning med 76 miljoner , och sedan gör ni inte den uppräkning som är bruklig. I budget är det sammanlagt 1 ½ miljard mer över de kommande fyra åren som går till LSS. 78 (V) replik: Om vi ska hålla oss till fakta kan jag tala om att under innan borgarna kom till makten ökade skatteintäkterna per capita. När ni kom till makten bröts den trenden. Det var ett historiskt trendbrott. Skatteintäkterna per capita sjönk. Det är självklart att skatteintäkterna totalt sett ökar i en ekonomi där befolkningen ökar. Allt annat vore en katastrof. Det ni slår er på bröstet för är att det blev mer människor i det här landet. Jag vet inte hur mycket ni har bidragit till det, men det är inte detta vi debatterar. Ja, tycker att det är problematiskt att vi har en skattetabell som gör skillnad på varifrån man får sina inkomster, och vi försöker göra något åt det. Vi tycker att det är rimligt att man har lika skatt för lika inkomst. Det var en princip som vi hade i det här landet innan ni kom till makten och som de allra flesta tyckte skulle gälla. Man skulle inte ha högre skatt om man hade oturen att bli sjuk, om man hade turen att bli föräldraledig, om man blev pensionär, som vi ju alla ska bli , eller om man blev arbetslös. Vi tyckte att det var rimligt att vi betalade lika skatt för lika inkomst. Vi håller fast vid detta och försöker på olika sätt driva debatt för att påverka, så att det blir en annan inriktning i de frågorna. När det gäller LSS vill jag framhålla att det regleringsbrev som regeringen har skrivit till inte är en del av den här budgeten. Det finns inga besparingar på detta i budgeten. Den uppräkning av LSS som görs är , och löneförhöjningarna blev 2,82, så det skapas ett visst utrymme över det. Vi hade gärna sett att man hade kunnat öka uppräkningen ytterligare. Men det finns alltså en uppräkning , och det ska man erkänna, , och inte låtsas som om det inte finns, som du gjorde i ditt inlägg. 79 (KD) replik: Jag har åtminstone personligen bidragit något till befolkningstillväxten i . ((V): Det tackar vi för!) Det har krävt vissa insatser i olika sammanhang. lämnar vi detta. Låt oss tala om kommunernas skatteintäkter igen. Har SCB och fel när de säger att skatteintäkterna per capita ökade ? Har de fel eller rätt? Statens budget 2017 Rambeslutet Nästa fråga: Använder ni eller använder ni inte en minskad uppräkning när det gäller LSS till att finansiera de andra reformer som du har skrutit om i talarstol? Det är också enkelt att svara på. 80 (V) replik: Jag ska väl inte kommentera familjesituation. Men det är faktiskt så – det är väl känt i ekonomisk politik – att om befolkningen växer ökar också skatteintäkterna. Hade ni inte lyckats med det hade ni varit totalt misslyckade. Men faktum är att ni lämnade efter er ett stort budgetunderskott. Skatteintäkterna per capita sjönk, vilket gjorde att vi fick mindre per person till förskola, äldreomsorg och sjukvård i en situation när vi faktiskt hade behövt mer pengar till förskola, vård och omsorg. Det tycker jag är väldigt problematiskt. var det inte nog med att vi fick ökade inkomstskillnader och mindre resurser till välfärden. Ni bedrev också en politik som gjorde att det rann ut pengar ur skattesystemen till riskkapitalbolag i välfärden, även inom assistansen. Det är faktiskt så att väldigt mycket av de pengar vi betalar till exempel när det gäller LSS men också till sjukvård och omsorg går till privata vinstuttag, och det har aldrig varit syftet med välfärden. Välfärden ska inte vara en marknad, utan detta är en rättighet vi alla ska ha. Kan vi säkerställa att pengarna går till verksamheten i stället för till privata vinstuttag får vi mer gemensamma resurser att använda till exempel när det gäller LSS. De allra största bolagen när det gäller LSS, som är riskkapitalägda, har enorma vinster. Vi skulle kunna säkerställa att de i stället går till personlig assistans, som vi alla vet att det skulle behövas mer av. Jag märkte att inte gärna ville debattera neddragningarna i sjukvård, äldreomsorg och skola. Men jag tänkte i alla fall passa på att påminna om dessa. För det är faktiskt så att ni finansierar era skattesänkningar med försämringar i sjukvård, omsorg och skola. Det får konsekvenser bland annat för dem som är beroende av personlig assistans. 81 Finansminister (S): Resultatet i det amerikanska presidentvalet och val att lämna EU är någonting som vi kommer att få leva med . Det är klart att resultatet av omröstningarna är en besvikelse för många i . Det är en besvikelse för alla som tror på ett öppet samhälle, på frihandel och på jämställdhet och jämlikhet. Båda valkampanjerna har lockat fram en stark polarisering och en illavarslande nationalism. Vi ser också att i den politiska debatten har fakta och analys i allt större utsträckning fått stå tillbaka för tomma löften och lösningar utan grund. Det gör att det är viktigare än någonsin att arbeta för att vi ska ha ett bra debattklimat i .