prot · H30985 · 2016-03-23 00:00:00 — Med detta menas att det åligger samhället – stat och kommun – att skapa sådana förutsättningar på bostadsmarknaden att utbudet av bostäder är av god kvalitet och att överkomliga priser och hyror gör det möjligt för alla att efterfråga den typ av bostad som för tillfället motsvarar behoven. För att åstadkomma detta krävs en kombination av många verktyg. Ett hushålls betalningsvilja räcker inte långt om betalningsförmågan, köpkraften, saknas. Hyresrätten är genom frånvaron av krav på deposition och insats en mer tillgänglig upplåtelseform, öppen även för de hushåll som inte vill eller kan äga sin bostad. Låg inkomst kan dock begränsa valmöjligheten för en del hushåll även på hyresmarknaden, och krav på en viss lägsta inkomst kan medverka till att begränsa valmöjligheten även för hushåll som klarar av att betala en viss hyra. Behovet av nya bostäder är stort, i synnerhet behovet av fler hyresbostäder. På kort sikt behöver särskilt utbudet av mindre och medelstora hyreslägenheter öka, som det är viktigt att det, i synnerhet med tanke på långsiktiga behov, även byggs större hyreslägenheter. Ett större utbud av hyreslägenheter ger därför bättre förutsättningar för rörligheten på både bostadsmarknaden och arbetsmarknaden. Ett större utbud av hyreslägenheter är därför bra för . Den obalans i ekonomiska förutsättningar som skapats genom inte minst borttagandet av räntebidraget och förändringen av fastighetsbeskattningen, utan motsvarande anpassning av ränteavdragen, behöver nog åtgärdas. Det finns mycket som tyder på att konkurrensen inom byggsektorn och byggmaterialindustrin är begränsad, vilket bland annat kostnadsutvecklingen, som betydligt överstiger prisutvecklingen i samhället i övrigt, är en tydlig indikation på. finns det på många orter ett underliggande behov och en latent efterfrågan på bostäder, som dock kräver lägre nyproduktionshyror för att kunna realiseras. Här har staten visat att den inte bara tänker peka finger åt kommunerna utan är beredd att ta eget ansvar. För att detta skulle till krävdes en ny regering. Genom ett statligt stöd kan de ekonomiska förutsättningarna för att bygga hyresrätter förbättras. Ett stöd ger också möjlighet att ställa villkor som gör att bostäderna upplåts på sådana villkor att de faktiskt blir tillgängliga även för grupper vars inkomster gör att de inte kan efterfråga en nyproducerad hyresbostad. Den allmännytta som de kommunala bostadsbolagen uppbär är stark. Var sjunde svensk bor i allmännyttans över 800 000 lägenheter. Dessa lägenheter finns i 300 medlemsföretag hos till ett marknadsvärde av . Allmännyttan är en viktig motor i kommunerna för att det byggs fler hyresrätter. Regeringens stimulanser till byggandet av hyresrätter, och bonus till de kommuner som bygger hyresrätter, är en viktig signal – en signal om att kommunerna är ensamma. Staten visar att den är beredd att skjuta till resurser för att stimulera bostadsbyggandet. Men i det läget duger det inte att kommuner använder de kommunala bostadsbolagens vinster till annat än det som är bostadsrelaterat. Det är bra att bostadsministern har reagerat mot detta. Det som komplicerar den här debatten är att mycket av politiken på hyresrättsområdet ingår i de samtal som regeringen bjudit in till. Utskottet har därför valt att inte störa de samtalen genom att låsa fast partier i ställningstaganden som inte kommer att underlätta dessa samtal. Viktigt att konstatera är att det krävdes en ny regering för att bjuda in till samtal om bostadspolitiken. Att regeringen har gjort detta har hyllats av branschen i form av byggföretag, kommunala aktörer och intresseorganisationer. Långsiktiga spelregler har länge efterfrågats, och förhoppningsvis leder dessa samtal till detta. Vilket hyressättningssystem ska vi ha i ? I grunden tycker vi att dagens system är bra, men vi är beredda att lyssna på andra. Regeringen beslutade att utse en förhandlingsledare att tillsammans med bostadsmarknadens parter identifiera eventuella behov och ta fram förslag på hur dagens system för hyressättning kan utvecklas. Förslagen ska vara inriktade på att öka effektiviteten på olika delar av bostadsmarknaden, att utveckla hyresrätten som boendeform men också att förbättra transparensen när det gäller hur hyrorna sätts och hur hyresstukturen ser ut med avseende på olika bruksvärdesegenskaper. Men från allianspartierna drivs det nu på för vad man kallar en mer marknadsanpassad hyressättning, ett successivt införande av en friare hyressättning och en fri hyressättning. Oroa er inte, säger de, ivrigt påhejade av nyliberala tankesmedjor och ledarsidor. väljer att passa. Plötsligt tecknar Alliansen in snart alla ståndpunkter i frågan, en helgardering. Men vad kommer fram vid en borgerlig valseger? Det behöver ge svar på, för det är det partiet som gör anspråk på att leda en sådan regering. lades det ned mycket kraft på att ombilda hyresrätter till bostadsrätter och att sjösätta reformer om ägarlägenheter, Attefallshus och skattelättnader för att bygga om ägt boende. Här låg tyngdpunkten, alltmedan bostadsbyggandet var rekordlågt. I storstadsregionerna har effekten blivit att andelen hyresbostäder i beståndet har sjunkit . Men hur såg det ut med reformer för att stärka det hyrda boendet? Den socialdemokratiska regeringen arbetade 2006 fram utredningsdirektiv för att stärka hyresgästernas rättigheter vid ombyggnad och renovering. Det var ett efterfrågat arbete. Men när tågade in på 2006 valde de att köra ned den utredningen i pappersstrimlaren. Det krävdes att Socialdemokraterna återkom till för att hyresgästernas rättigheter vid ombyggnad och renovering åter skulle kunna utredas. Denna utredning omfattar även hur rättigheterna kan stärkas för den som hyr i andra hand och hur man kan komma till rätta med dåliga hyresvärdar. För oss socialdemokrater är alla boendeformer nödvändiga för att komma till rätta med bostadsbristen. Vi gillar ägt boende. Flera bostadsföretag är ju sprungna ur den socialdemokratiska rörelsen. Så försök inte kleta på mig något annat! Det är märkligt att så lite arbete lagts ned på att stärka hyresrätten och hyresgästerna under de borgerliga regeringsåren, och när Alliansen talar om hyresrätten handlar det om friare hyressättning och ombildning. Hyresrätten är en viktig boendeform. Den är viktig för rörligheten på bostadsmarknaden och arbetsmarknaden. Den är viktig för . 107 (M): Låt mig börja med att yrka bifall till reservation nr 7. måste ha fler bostäder . Det har aldrig varit viktigare. Bostadspolitiken och vikten av fler bostäder är en av absolut största samhällsutmaningar. Det gäller särskilt för kommunerna och deras utveckling och möjligheter. Migrationsutmaningen, storstädernas befolkningsökning, landsbygdens befolkningsminskning, studier, arbetsmarknad, tillväxt, skattekraft – ja, listan kan göras lång. En insikt om bostadspolitikens grundläggande roll är avgörande om vi ska lyckas i vår strävan att skapa ett bättre , ett som kan mer. Naturligtvis är tillväxtaspekten och arbetsmarknadens funktion viktig för oss, men det är kanske inte det viktigaste för den enskilda människan. Bostadspolitik måste handla om möjligheter för alla – unga och äldre, barnfamiljer och ensamstående. Det handlar om stadens, stadsdelens, förortens, byns och grannskapets liv och innehåll. Det handlar om att bygga ett land, ett samhälle och en gemenskap – ett samhälle som håller ihop. Boendet är grunden till mycket. Eller rättare sagt: Boendet är grunden till allt. På en bostadsmarknad måste det finnas bostäder av alla sorter, för alla smaker, för alla inkomstnivåer och för livets alla skeden och situationer. Där finns hyreslägenheter, småhus, bostadsrätter och ägarlägenheter av olika standard och storlek och i olika lägen. Där finns nybyggda lyxlägenheter med all tänkbar service liksom enkla hyreslägenheter som möjliggör insteg på bostadsmarknaden för dem av oss med lägre anspråk eller för den som söker boende för . På en framtida bostadsmarknad ska ingen längre behöva tacka nej till jobb eller studier på grund av att det inte går att hitta lämpligt boende. Det finns ett stort och varierat utbud av bostäder med olika upplåtelseformer. Generösa och enkla regler för uthyrning av enskilt ägda bostäder gör det lätt att hitta tillfälligt boende både för kortare och . Vi vill se en bostadsmarknad där bostaden är möjliggöraren i människors liv och som utgår från såväl valfrihet som rörlighet och trygghet. Detta har varit vägledande och den röda tråden i just de motioner och förslag vi moderater och övriga allianskollegor har lagt fram och som vi nu diskuterar. Boendet är som sagt grunden till allt. Jag har berört möjligheterna på en väl fungerande bostadsmarknad. På samma sätt blir problem i boendet, boendestrukturen och bostadspolitiken en enorm samhällsutmaning, kanske den allra största. Ett boendeproblem blir ett skolproblem, ett utanförskapsproblem, ett integrationsproblem, ett kriminalitetsproblem och ett socialt problem. Det leder till problem och utmaningar ur i stort sett alla aspekter. De av oss som är födda och uppvuxna och har tillbringat huvuddelen av våra liv i ett av alla dessa så kallade utanförskapsområden – ett fruktansvärt ord egentligen – som finns över hela landet vet allt detta. I mitt eget fall heter området Öxnehaga och ligger i , . Jag spenderade två tredjedelar av mitt liv där. Boendestrukturen är alltså inte bara en reflektion av samhällsproblem och utmaningar såsom utanförskap, skolproblem och sociala problem, utan den är i mångt och mycket också själva grunden och orsaken till dessa problem. Det är i alla fall anledningen till att det biter sig fast och blir svårt att göra någonting åt om man inte ger sig på grundproblemet, alltså boendet och boendestrukturen. Politiken och i synnerhet bostadspolitiken måste ha som bärande tanke att slå vakt om möjligheter för alla. Då måste man först och främst slå vakt om rörlighet. När det gäller social rörlighet, att alla ska kunna klättra, är möjligheten att köpa och äga sitt boende helt avgörande. Det gäller för alla men i synnerhet för oss som inte kommer från en förmögen bakgrund eller har ett högavlönat jobb. Motionerna från och i betänkandet vi nu diskuterar och som vi snart står i begrepp att fatta beslut om handlar samtliga om just detta. De handlar om hur vi på olika sätt kan öka rörligheten över hela linjen i det befintliga beståndet, som trots allt är vår största resurs, och hur vi ger fler möjligheten och valet att bygga, bo och framför allt göra boendekarriär genom att köpa och att äga sin bostad. Det är som sagt kanske det mest avgörande för oss som inte kommer från en förmögen bakgrund, för så blir bostaden möjliggöraren i människors liv. Just därför är det tillkännagivande som Alliansen tagit initiativ till så viktigt. Vi säger att regeringen ska återkomma med förslag som gör det möjligt att omvandla hyreslägenheter i flerbostadshus till ägarlägenheter men också att regeringen bör utreda ett hyr–köp-system för bostäder. Vill man främja social rörlighet och möjligheter för alla är detta några av många självklara ingredienser. Jag noterar att Socialdemokraterna, motsätter sig och reserverar sig mot allt detta. har de i stort sett inte ett enda eget förslag om hur vi ska stimulera boendekarriärer, hur vi ska öka rörligheten och utnyttjandet av det befintliga beståndet eller, än mindre, hur vi ska bygga nya bostäder. Att i bostadskrisens säga nej till förslag som ökar valfriheten, möjligheterna och byggandet är en lyx som vi inte har råd med, i synnerhet inte när vi har en regering som inte har några egna förslag. Med detta vill jag passa på att önska herr talmannen och övriga församlade ledamöter en riktigt god påsk. 108 (S) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag har egentligen bara en fråga på det anförandet som jag skulle vilja lyfta fram. Det handlar om att boendekarriärer tydligen alltid börjar med hyrt boende och alltid går ut på att det bästa man kan få är ett ägt boende. Jag tycker att detta säger någonting i grunden om de förslag som har lagts fram. De förslag som ni har lagt fram har handlat om att ombilda hyreslägenheter till ägt boende. kommer fortsättningen på reformen om ägarlägenheter. Det behov som har synliggjorts på marknaden är behovet av fler hyreslägenheter. Frågan är egentligen på vilket sätt det ska bli fler hyreslägenheter om det enda som Alliansen försöker stimulera är att mer av den hyresmarknad som finns ska ombildas till mer av ägt boende. Det är en fortsättning på en politik som ni har kört tidigare, . Andelen hyresrätter är väldigt liten, framför allt i storstadsregionerna, inte minst som en effekt av detta. Jag undrar: På vilket sätt kommer man till rätta med bristen på hyresrätter genom att ombilda hyresrätter till ägt boende? 109 (M) replik: Det är klart att vi inte förnekar hyresrättens betydelse för en väl fungerande bostadsmarknad. Det är anledningen till att Alliansen sammantaget har lagt fram fler än 200 förslag som gör det lättare att bygga just hyresrätter. Jag noterar tyvärr att det finns en nästan total frånvaro av förenklingsförslag med mera från regeringen. Det enda regeringen har presenterat är den debattartikel där man bjöd in till bostadspolitiska samtal. Som jag förstår det är det Alliansen som ska bidra med all politik. Det är så det har kommunicerats. Det enda förslaget var att man ska kunna gå direkt från översiktsplan till byggnation. Jag vill bara notera att det var bland andra mitt parti som fattade beslut om detta innan regeringen kom till den insikten. Vi har lagt fram över 200 förslag för att göra det lättare att bygga bland annat hyresrätter. I den allmänna debatten kan man tro att hyresrätter framför allt är en boendeform som är lämplig för dem av oss som kommer från omständigheter som kanske inte är de ekonomiskt mest fördelaktiga. Men hyresrätten är egentligen ett väldigt dyrt boende. Då tycker jag att det måste vara en rimlig ingång från politiken, om man verkligen tror på social rörlighet, att se till att så många som möjligt i sitt liv har råd att köpa sitt boende. Sedan utesluter inte det ena det andra. Jag tycker att det är ganska självklart att vi från politiken ser till att de som kommer från knappa ekonomiska omständigheter också ska ha råd att köpa ett boende. Återigen: I bostadskrisens har vi, herr talman, inte råd att säga nej till något förslag som handlar om att öka byggandet och människors möjligheter. Visst kan du ha synpunkter på Alliansens förslag, , men kom och presentera egna förslag ! Ni sitter trots allt i regeringen. 110 (S) replik: Tack, , för din replik! Regeringen har lagt fram en av de största reformerna på det bostadspolitiska området . I era kolumner i utskottet står det noll på bostadspolitiken – noll! Det är väldigt enkelt att komma hit och tala om att regeringen inte har några egna förslag. Era förslag är värderade till i er egen budget. tar upp diskussionen om att bryta utanförskapet. Jag har bara en fråga om att bryta utanförskapet i de områden som finns i många av våra kommuner: På vilket sätt blir det bättre av att de som är unga och de som har kommit till har sämre villkor på arbetsmarknaden och sämre löner än alla andra, som de ska klara av att betala de hyror som kommer med nyproduktion eller gå till banken och ta ett lån för att göra boendekarriär? Det känns som att den politik som Alliansen har drivit fram har kommit till vägs ände. Det behövs något nytt här. Det nya är att våga satsa på hyresrätter och på att bygga hyresrätter som människor har råd att betala hyran för. Där blir Alliansen svaret skyldig. Hur ska det gå ihop när villkoren på arbetsmarknaden blir allt sämre som man ska betala sina hyror? Hur ska det gå till? Och på vilket sätt bryter detta det utanförskap i som jag och delar oron för och som man måste komma till rätta med? 111 (M) replik: Jag tror att regeringen måste komma till den fundamentala insikten att man faktiskt måste börja regera. Man uppträder fortfarande som att man är en kommentator i bostadspolitiken i största allmänhet och att det är Alliansen som ska driva bostadspolitiken. har Alliansen en bostadspolitik, medan regeringen inte har presenterat någonting. hänvisar till det investeringsstöd eller det bidrag till byggföretag som regeringen har aviserat. Vi började där, när man klargjorde det, på . Sedan noterade jag att för varje gång bostadsministern uttalade sig om stödet, herr talman, minskade summan . Jag tror att vi nu är nere på lite drygt hälften. Vi kan konstatera att det dessutom är ett bidrag som ingen i branschen vill ha över huvud taget. Alla säger samfällt att det inte kommer att ge någon effekt alls. Vi har det högsta bostadsbyggandet i tack vare Alliansens förenklingsresa. Detta är inte nog – det räcker inte. Just därför kommer tillsammans med övriga allianspartier med andra och fler förslag för att detta ska bli möjligt. Jag noterar att regeringen egentligen bara sitter med armarna i kors och hänvisar till bostadssamtal. Jag noterar också att finansministern och bostadsministern är på kollissionskurs om vad som egentligen behövs. hade en interpellationsdebatt här och ställde frågor till bostadsminister om vilka förenklingar han kommer att gå vidare med. Hon fick inget svar över huvud taget. Ni måste inse att ni faktiskt sitter i regeringen. Ni är de som måste börja leverera förslag. Först då kan man kritisera andra. Återigen: Vi i Alliansen har lagt fram mer än 200 förslag sammantaget för att få till ett ökat bostadsbyggande över hela linjen, i synnerhet när det gäller hyresrätter. Jag väntar, , på att ni ska leverera samma mängd förslag. 112 (MP): Vi befinner oss mitt i vår tids stora samhällsbygge. Vilket samhälle vill vi ha, och vilket samhälle behöver vi då bygga? Det vi bygger ska fungera lika bra om 50 och helst . Vi behöver ta hänsyn till klimatförändringar, havsnivåhöjningar och också en ökad försörjningstrygghet. Vår tids samhällsbygge handlar inte minst om bostadsbyggandet. Siffran 700 000 nya bostäder har figurerat, och om urbaniseringstrenden fortsätter och om människor ska kunna bo där de vill är det vad vi behöver bygga. Det innebär en stor utmaning, en utmaning som vi måste anta för att kunna bygga det samhälle vi vill ha och för att kunna förverkliga den gröna modernisering som vårt samhälle faktiskt behöver. Därtill måste vårt befintliga bostadsbestånd moderniseras. Vi måste bygga om och bygga ut. Om vi lyckas nyttja det befintliga bostadsbeståndet på ett optimalt sätt behöver vi inte bygga 700 000 nya bostäder. Dessutom är en stor del av det befintliga bostadsbeståndet energiläckor som inte är bra för vare sig människan eller miljön. Vi måste modernisera, planera och bygga framtidens hållbara samhälle, ett samhälle där människor kan bo, leva, verka och vara. För är en grundläggande premiss att det för hållbart samhällsbyggande behövs mångfald, en blandning av både människor och – kopplat till dagens debatt – bostadsutbudet. Vi behöver flera funktioner i samma område där bostad, jobb och skola finns runt samma hörn som handel och nöjen och där närheten till vardagens resor med största bekvämlighet helst sker med cykel eller till fots. På samma vis vill vi se en mångfald i bostadsbeståndet, en blandning av hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter, radhus och villor eller vad man nu vill bo i. Mångfalden är nyckeln till framtidens hållbara samhälle. Det handlar om kollektiva hyresrätter, generationsboenden, bygemenskaper och gärna nya, innovativa lösningar av olika upplåtelseformer. Att vi har brist på bostäder i är inget nytt och inte heller något som uppstått. som vi har byggt för lite har hyresbostadsbeståndet varit nästan , även då det har byggts nya hyresrätter. Det beror på att de befintliga hyresrätterna i allt större omfattning har omvandlats. Sedan Alliansen efter sin valseger 2006 gjorde det enklare att ombilda allmännyttans hyresrätter har vi dessvärre sett att denna utveckling har accelererat. Vi behöver fler hyresrätter – inte färre. Vi har bostadsbrist i . En stor grupp människor står helt utanför bostadsmarknaden. För att denna grupp ska kunna ta sig in på bostadsmarknaden behövs fler lägenheter med rimliga hyror, lägenheter där det inte krävs en fet plånbok eller för den delen rika föräldrar för att kunna köpa en andel i en bostadsrättsförening. Genom omvandlingen av hyresrätter har färre bostäder blivit tillgängliga för grupper med begränsade inkomster. För hyresbeståndet är det olyckligt, eftersom det totala utbudet blir dyrare. Nybyggda hyresrätter är nämligen – och kommer alltid att vara – dyrare än de befintliga. När vi ombildar äldre hyresfastigheter för att bygga nya kommer därför medelhyrorna att stiga, och färre hyresrätter med lägre hyror kommer att vara tillgängliga. Det är olyckligt också för specifika områden. Vi tränger ut människor med lägre inkomster och skapar segregation. Men det är mångfald vi behöver för att kunna bygga framtidens hållbara samhälle. väljer att värnar de hyresrätter som finns , för att fler ska få en bostad. Vi ser ingen anledning att göra det enklare att ombilda mer. Det politiska krutet borde läggas på att bygga fler nya bostäder. För att skapa ett blandat bostadsbestånd tror vi på förtätning, att till exempel bygga radhus i ägd form i befintliga flerbostadshusområden eller varför inte flerbostadshus i de klassiska villamattornas rike. Med förtätning av redan i ianspråktagen mark nyttjar vi också marken på bästa sätt. Med förtätning av befintliga områden skapar vi mångfald och motverkar segregation. Mångfald är nyckeln till framtidens hållbara samhälle. Med det sagt yrkar jag bifall till reservation 17. (forts. § 16) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 1 (Det civila samhällets betydelse för demokratin) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 41 SD, 22 MP, 13 V 1: 72 M, 17 C, 14 L, 12 KD Frånvarande: 16 S, 12 M, 7 SD, 3 MP, 5 C, 8 V, 5 L, 4 KD, 1 - Punkt 2 (Det civila samhällets ställning) 2. res. 3 (KD) 12 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 42 SD, 22 MP, 14 V, 13 L 3: 12 KD Avstod: 17 C, 1 L Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Punkt 7 (Civilsamhällets betydelse för integration) 2. res. 10 (C) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:97 S, 42 SD, 22 MP, 13 V, 14 L, 12 KD 10: 17 C Avstod: 72 M Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 8 V, 5 L, 4 KD, 1 - Punkt 9 (Volontärernas betydelse för samhället) 2. res. 11 (M) 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 42 SD, 22 MP, 17 C, 14 V, 14 L, 12 KD 11: 72 M Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Punkt 15 (Idrottens del i folkhälsan, med bl.a. tillgång till spontanindrottsplatser) 2. res. 14 (M) 71 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 42 SD, 22 MP, 17 C, 14 V, 14 L, 12 KD 14: 71 M Frånvarande: 16 S, 13 M, 6 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Punkt 25 (Nordiskt friluftslivsår) 2. res. 17 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 22 MP, 17 C, 14 V, 14 L, 12 KD 17: 41 SD Frånvarande: 16 S, 12 M, 7 SD, 3 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Punkt 27 (Regelskärpningar och indragna skattemedel för bl.a. religiösa samfund som uppmanar till hedersrelaterat våld och förtryck) 2. res. 18 (SD) 3. res. 19 (L) 42 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 71 M, 21 MP, 17 C, 14 V, 12 KD 18: 42 SD Avstod: 1 M, 14 L Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 SD, 4 MP, 5 C, 7 V, 5 L, 4 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Skattesatser) 2. res. 1 (SD) 42 för res.