prot · H40940 · 2016-12-06 00:00:00 — exporterade vi ungefär och fick i runda slängar för den el vi exporterade. Denna export har successivt ökat; vi har gått från upp till , som vi hade – som det vi får för elen har minskat från ned till . Detta gör att vår kostnad för investeringen i en produktionsanläggning är , och sedan säljer vi elen för . Bara har alltså riktat subventioner till dansk, tysk och finsk industri om nästan . Det har de svenska elkonsumenterna fått trycka in i och med att de är med och betalar elcertifikatssystemet. För oss blir det därför väldigt verklighetsfrånvänt när man i energiöverenskommelsen landar i att man ska skala upp verksamheten ytterligare genom att putta in till. Frågan man kan ställa sig är: På vilket sätt kommer vi att stärka den svenska konkurrenskraften genom att subventionera industrin i våra grannländer? 49 (S) replik: Jag tackar för frågan. Jag tycker att det är viktigt att vi har en överkapacitet i och att vi är nettoexportörer av el. Inte minst med tanke på det säkerhetsläge vi har tycker jag att det känns bra att vi har den möjligheten; jag tror att det ger stor trygghet både för industrin och för konsumenterna i vårt land att vi har den typen av energisystem. Jag är också glad att vi kan exportera elen de dagar vi har ett överskott. är ganska skeptisk till kablar till andra länder och vill gärna ha ett så självförsörjande system som möjligt, där vi i stor utsträckning är avstängda från omvärlden. Det skulle ju minska möjligheten att över huvud taget sälja överskott på energi, vilket i sig skulle leda till stora kostnader för konsumenterna. Om vi hade ett mer tilltäppt nationellt system skulle vi nämligen vara tvungna att ha en betydligt större överproduktion nationellt för att kunna garantera att vi har el i kontakterna . Min fråga till är därför: Hur hade du tänkt finansiera den överproduktion vi måste ha om vi inte ska ha kablar till våra grannländer och möjliggöra export de dagar vi har för mycket el? 50 (SD) replik: Långsiktigt måste det alltid finnas en korrelation mellan priset på elen och kostnaden för den. Den differens som finns däremellan är någonting svenska elkonsumenter , via elcertifikatssystemet, får vara med och betala. Sedan slumpar vi bort elen billigt till våra grannländer. , och får då ta del av billig svensk el som svenska elkonsumenter har fått betala för. Det är i runda slängar i riktade subventioner bara . landar man i att vi ska skala upp detta ännu mer och skicka subventioner till våra grannländer, där svenska elkonsumenter återigen ska få vara med och betala skillnaden mellan pris och kostnad. Det finns ju ingenstans över huvud taget där det är någon annan som ska betala. Det är ett rent faktum att det finns en viss kostnad för att bygga en anläggning som producerar el och att det finns ett pris som man tar betalt för elen. Bara för att man tycker att vi ska ha en överproduktion, så att vi kan hålla ett lågt pris, innebär inte detta att det inte är någon som betalar mellanskillnaden. Någon får betala mellanskillnaden, och det är de svenska elkonsumenterna som drabbas av detta. Det är de som får ta konsekvenserna av de subventionssystem som man politiskt har infört och av att man bedriver en mindre genomtänkt energipolitik. Denna politik hotar konkurrenskraft genom att vi skickar subventioner till andra länder i form av billig svensk el, och det är de svenska elkonsumenterna som får ta smällen. Jag har svårt att se att detta skulle bidra till något annat. är inte emot att vi handlar med andra länder eller att vi bygger elkablar dit det finns goda förutsättningar, så att båda sidor kan vinna på det. Men jag har väldigt svårt att se att det skulle stärka svensk konkurrenskraft eller hjälpa svenska elkunder om vi bygger ut överföringskapaciteten ytterligare för att kunna exportera ännu mer el billigt och slumpa bort den till ett pris som inte motsvarar kostnaden. 51 (S) replik: Jag tackar åter för möjligheten att försöka att förklara detta för lyssnare som inte följer med dagligdags i de här svängarna – det är knappt att man hänger med själv. Om vi vill ha tillförlitlig el i kontakten vilken dag som helst måste vi, normalt sett, ha någon form av överproduktion. kommer vi att ha lite mindre, andra dagar kommer vi att ha mer, men totalen bör ligga på ett litet nettoöverskott för att vi ska kunna vara säkra på att vi har en god elförsörjning. Skillnaden mellan dig och mig i denna fråga är att du vill ha mer nationellt system, där vi står för en större överkapacitet nationellt och där vi också måste finansiera den överkapaciteten. Om man bygger ihop många länder tillsammans behöver man mindre överproduktion totalt sett. Detta är bra för klimatet, eftersom alla länder inte har den fossilfria elproduktion som vi har utan i stället använder mycket kol i sin elproduktion. Genom att binda samman länder minskar man klimatutsläppen och behovet av att ha nationella överskott. Därigenom kan man, totalt sett, ha ett mindre överskott av elproduktion. Jag har tidigare i denna debatt frågat hur har tänkt sig att elproduktionen i ska finansieras, eftersom säger nej till de förslag som vi har på mer förnybar el. Jag saknar fortfarande det svaret. Vi tar ansvar för att det ska finnas annan elproduktion när de kärnkraftverk som finns i läggs ned. Vi bygger ut den förnybara energiproduktionen i elcertifikatssystemet. har ingenting som man vill komma med här. De sätter sin tillit till marknaden, som ska bygga dyr kärnkraft som konsumenterna till slut får betala. 52 (C) replik: säger i ett av sina anföranden att den globala trenden går åt fel håll och att det är bråttom, mycket bråttom, att minska utsläppen. En av de största utmaningar vi har på energisidan är hur vi ska minska utsläppen från transportsektorn. Med regering ökar utsläppen. Det är första gången på länge som de gör det, och detta sker med och Socialdemokraterna i regeringsställning. Vi väntar fortfarande på de utlovade reformerna på transportsidan. Vi väntar på ett bonus–malus-system. Vi väntar på en reduktionsplikt. Dessa saker borde ha varit på plats för väldigt länge sedan, och därför ökar nu också utsläppen. Vi får inte alls en lika stor andel miljöbilar, vi får en större andel dieselbilar och vi ser att utsläppen från persontransporterna ökar. Allt detta sker under den rödgröna regeringen. I en reservation i detta betänkande lyfter upp att vi borde sätta tuffare mål för transportsektorn. Det mål som sattes upp 2009, som var ett av de tuffaste i världen , har vi redan överträffat. Då är det väl dags att sätta ett tuffare mål! Vi är överens om ett mål till 2030, men det borde finnas ett mål även till 2020. Därför undrar jag, : Är regeringen beredd att sätta ett skarpare mål, eller är man nöjd med det mål som finns till 2020, som vi redan har överträffat? Är man nöjd med att utsläppen ökar? Varför kan man då inte tänka sig att sätta ett tuffare mål? Är man rädd för att man inte kommer att klara av det? 53 (S) replik: Jag tackar för frågan. Man kan verkligen tycka att dessa system för kvotplikt, eller bonus–malus-system, borde ha funnits på plats för länge sedan. Jag tror att den regering som parti tillhörde två gånger försökte att göra ett system för biodrivmedel som skulle klara , men man misslyckades. Jag är också frustrerad över att det tar . Jag hade hoppats att detta system skulle finnas på plats när vi tog över makten, men det gjorde det inte. håller vi på och med dem som vill sätta käppar i hjulet. Vi vet att vi har en utmaning i att övertyga många. Det gäller inte alla inom EU – det finns ju också där personer som vill se mer förnybar energi och klimatsmart tänkande – utan framför allt dem som värnar om statsstödsregler. Där tycker jag att vi ska göra gemensam sak och se att vi har ett gemensamt arbete framför oss med att övertyga dem som behöver övertygas för att vi ska kunna få ett hållbart system. Jag hoppas att det kan gå fort, men i EU gör mig lite tveksam till detta. Jag tror dock att varje ansträngning behövs, och jag tycker att vi ska ta den diskussionen i samband med det paket som har presenterats från sida. Europaparlamentariker, och riksdag bör göra gemensam sak. Jag är övertygad om att egentligen håller med om att det är viktigt att vi samarbetar i denna fråga. Vad gäller transportsektorn är det oroande att utsläppen ökar. Vi jobbar, som sagt, med att få till ett system som klarar på detta område. Det finns ett gemensamt mål i Miljömålsberedningen, vilket du själv nämnde, på till 2030. Jag vet inte varför ni i Miljömålsberedningen inte kom fram till ett mål – det vet du säkert bättre. Jag kan tycka att det mål som diskuteras i er motion låter väldigt lågt, om man ska nå fram till till 2030. 54 (C) replik: Då ser jag fram emot att sätter ett ännu tuffare mål till 2020 – det var ju det hon just sa. Jag håller absolut med om att varje ansträngning behövs, men den här regeringen klarar uppenbarligen inte av att leverera. Vi såg i EU:s vinterpaket, som kommer , att man föreslår ett tak på åkerbaserade biodrivmedel på . Detta vore helt ödesdigert för den svenska satsningen på en förnybar fordonsflotta. Det skulle vara helt ödesdigert. Den har inte klarat av att i diskussionerna med EU sticka hål på myten om att det finns någon typ av samband och konkurrens mellan mat- och drivmedelsproduktion. Vi har i träda i . Vi behöver satsa ännu mer på detta. Det är upp till regeringen att ta den fajten. Självklart är jag också nere i . Men det är stor skillnad när jag, som enskild riksdagsledamot, eller en enskild parlamentariker, försöker att ta diskussionen med kommissionen, jämfört med om statsministern eller energiministern skulle ta den fajten. Detta behöver bli en ny snusfråga. Detta behöver prioriteras så högt att det går före nästan allt annat. Denna fråga är en av de viktigaste om vi ska klara av att vända den utveckling, med ökade utsläpp, som denna regering uppenbarligen har sett till att skapa. Skillnaden var att vi under alliansregeringen fick stödsystem och styrmedel på plats som gjorde att utsläppen minskade. Vi försökte att få ännu fler saker på plats, men vi hann inte klart med det. Under denna regering ökar utsläppen och styrmedlen kommer inte på plats, vilket är en väldigt stor skillnad. Då spelar det ingen roll hur mycket pengar man avsätter i sin budget. Vi lägger mer pengar på detta område, därför att vi väljer att prioritera det på ett annat sätt. Men det är inte detta som spelar roll, utan det som spelar roll är vad man faktiskt gör i verkligheten, och där har den här regeringen inte levererat. Då undrar jag om jag kan få ett konkret besked om när vi får dessa styrmedel på plats. Kommer det att ske ? 55 (S) replik: Det är lätt att dela och frustration. Vi har inte lyckats , och ni lyckades inte heller som ni hade regeringsmakten. Man kan lyckas . Jag minns ett möte i där jag och från tillsammans lyckades få igenom en viss förståelse för etanolen i , trots det motstånd som finns. Det går, om man samtalar och övertygar och försöker att träffa så många som möjligt. Jag är övertygad om att ni, som regering, gjorde det bästa ni kunde. Jag är också övertygad om att den här regeringen gör det bästa den kan, eftersom detta är ett svenskt intresse, för att vi ska kunna använda det gröna guld som vi har i form av skogen. Det är också av intresse för hela världen, för att vi ska kunna få ut bästa möjliga klimatnytta. Jag välkomnar att vi är många som driver på i dessa frågor. Jag hoppas också att den här frustrationen kan vändas till rätt personer, nämligen till dem som är de faktiska motståndarna: de som finns inom EU-systemet och värnar statsstödsreglerna så mycket att det går ut över klimatet. 56 (MP): Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget till beslut och avslag på reservationerna. Vi har haft en budgetdebatt som har handlat om väldigt mycket annat än budgeten. Det finns många viktiga frågor, men jag tror att det också kan bero på att oppositionspartiernas skuggbudgetar innehåller stora nedskärningar och inte så många förslag. Vi befinner oss i en omställning på energiområdet som går väldigt fort i världen. Utvecklingen av förnybar energi har gått mycket snabbare än vad de mest optimistiska trodde . Förnybar energi är ju både billigare och miljövänligare än alternativen. är som en socialdemokratisk och miljöpartistisk budget har styrt . Och det har hänt väldigt mycket. Det mål regeringen antog när den tillträde om förnybar energi genomsyrar den budget som vi nu diskuterar. Exempelvis har investeringsstödet för solceller ökat från under förra regeringen till att nu vara . Det är ett sätt att möta det stora intresse som finns hos både hushåll och företag att sätta upp solceller på sina tak. Resultatet av regeringens politik är att solcellerna har ökat . Den utredning som lade fram om en solstrategi är också ett resultat av ett uppdrag från regeringen. får därmed en nationell strategi för utbyggnad av solenergi. I den budget vi diskuterar höjer regeringen energiforskningsanslaget med , alltså 2017–2020. Regeringen har infört ett stöd till energilager som fortsätter. Energilagring är ett sätt att få ökad effektivitet i energisystemet och att göra det lättare för hushållen att sätta upp solceller på sitt tak och genom energilagring kunna lagra den energi som man behöver använda vid ett annat tillfälle. Utbyggnaden av förnybar energi ställer också krav på elnätet och på de myndigheter som hanterar frågan. Regeringen stärker därför anslag för att myndigheten ska kunna jobba mer effektivt med nätkoncessioner, alltså processen för byggandet av fler elkablar. Det är nu regeringen införde Forum för smarta elnät. Forumets huvuduppgift är att bidra till att samordna och utveckla arbetet mot smartare elnät i – ett sätt att kunna ta till vara möjligheterna med ett modernare energisystem. Det är inte de tekniska lösningarna som saknas för energiomställningen. Vi skapar nu förutsättningar steg för steg för att ta till vara möjligheter som energilager, solceller och smarta elnät. I samtliga skuggbudgetar från oppositionen föreslås neddragningar jämfört med regeringens budget. har visserligen en högre summa i anslaget, men det beror på att de redovisar stödet till laddinfrastruktur på detta utgiftsområde i stället för, som regeringen, under utgiftsområde 21. Om man räknar bort anslag för laddinfrastruktur har budget en lägre nivå än regeringens förslag. Regeringens energibudget stärker den energiomställning som pågår. På grund av bristande lönsamhet och ökade säkerhetskrav har kärnkraftsägarna nu beslutat att fyra av tio reaktorer ska stänga . Tack vare att har haft en buffert och ett elöverskott av förnybar energi är det ingen större utmaning att de fyra reaktorerna nu stängs. Vi väntar nu på besked ifall ytterligare några reaktorer ska köras efter 2020. Den energisituation vi befinner oss i ökar kraven på att vi politiker tar ansvar för en plan för hur vi ska säkerställa att det finns förnybar energi som ersätter de reaktorer som stängs en efter en i takt med att de blir äldre och olönsamma. Det är bra för att fem partier enades om en långsiktig energipolitik. Tack till , , och för det gemensamma arbetet i energiöverenskommelsen! Vi har enats om målet att ska ha förnybar elproduktion 2040. Viktiga pusselbitar för att nå dit är förlängningen av elcertifikatssystemet med en stor satsning på att ytterligare ska byggas till 2030, att vattenkraften ges bättre förutsättningar och med krav på att leva upp till moderna miljökrav. presenterade de fem partierna nya mål för energieffektivisering. Till 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med . Med den här regeringen är jämställdhet en del i energibudgeten. Energibranschen är inte jämställd , och det är ett problem. Vi vet från studier att kvinnors och mäns perspektiv och attityder till energifrågor skiljer sig åt. Därför är det viktigt att båda perspektiven finns representerade i energibranschen. För att hitta den bästa kompetensen är det viktigt att branschen lyckas med att både behålla och attrahera kvinnor att jobba i dessa yrken. Avslutningsvis: och den gröna rörelsen har drivit på för ett mål om förnybar energi. Flera av partierna i har sagt att det aldrig kommer att gå, vissa har sagt att de inte vill att det ska gå. Jag vill ge en stor eloge till alla partier som har ställt sig bakom målet så att vi nu har en majoritet i riksdag för förnybar energi. Jag ser jag fram emot att våra energidebatter i framöver kommer att handla om hur vi steg för steg tar mot målet förnybart. 57 (C) replik: Jag tycker att det är lite tråkigt när både och försöker sig på någon sorts siffertricksande för att visa vem som har mest pengar i budgeten, för det här är inte en tävling om vem som kan slänga ut flest skattekronor. Det här är möjligtvis en tävling om vem som kan göra störst skillnad. Där har rätt. Det har hänt mycket , med en rödgrön budget. Framför allt har utsläppen ökat. Det är det som spelar roll. Utsläppen har ökat, trots att man gör vad man säger är rekordsatsningar. Där kan man verkligen diskutera om siffertricksande och så vidare. Låt mig komma tillbaka till det som faktiskt är väsentligt, saker som gör skillnad. Jag ska citera från hemsida under rubriken och skatter: ”princip är enkel – skatterna ska höjas på det som smutsar ner miljön och sänkas på det som är bra för miljön och skapar jobb.” Ändå gör precis tvärtom. Man höjer skatterna på det som är bra för miljön, och man höjer skatterna på jobb och företagande. Den där grönare skatteväxlingen blev bara en röd skattehöjning. Vi stod här , och jag, och debatterade den solskatt som regeringen då införde. Då hänvisade till EU. Regeringen hänvisade till EU, och valde att göra samma sak. Och jag sa: Det här stämmer inte. står vi här , och det visar sig att inte vill ta skit för regeringens solskatt. De sa att det här är regeringens eget fel. Och backar regeringen. Då undrar jag: Varför frågade ni inte innan ni införde den här skatten? Varför gick ni inte till botten med de här frågorna? Varför var det så bråttom att införa den här skatten som man nu får backa tillbaka? Det är klart att det har skadat solelbranschen att man först inför en skatt och sedan backar på den. Hur ska de veta vad det är som gäller egentligen om man inte gör ett grundligt arbete från början? 58 (MP) replik: Låt mig inleda med att konstatera att det aldrig har varit så enkelt och lönsamt med solceller i som det är . Solcellerna ökade jämfört med . Det är ett tydligt resultat av en aktiv politik. Jag kan konstatera att har kommit på väldigt många förslag sedan man hamnade i opposition. Jag skulle vilja dra slutsatsen att är mest kreativt och gör störst nytta i opposition. Vi har den största klimatbudgeten någonsin i historia. Vad gäller solskatten, som väljer att kalla den, är det en fråga som aviserades första gången redan i alliansregeringens budget 2013, som pekade på att det finns en risk för att kan fällas för otillåtet statsstöd om inte reglerar vad som gäller för storskaliga solanläggningar med el för egenproduktion. Det skapade en osäkerhet för alla aktörer på solsidan. är det bra att regeringen har aviserat att man ska ta bort den här skatten, som alltså handlar om anläggningar med över som producerar solel för eget bruk. Jag har hört många branschföretagare som är väldigt glada att det är tydligt vad som gäller, för de är tyvärr de som skulle bli återbetalningsskyldiga om EU fällde . och slänger sig med en jargong som jag tycker är ganska raljant och som inte gynnar eller ger de tydliga besked som behövs i branschen. EU har vid inget tillfälle gett något besked om vad som gäller för statsstödsreglerna – och jag har letat noggrant. Det fanns ett uttalande i SVT:s nyheter där man sa att energiskattedirektivet inte var ett problem. Nej, för det är statsstödsreglerna som man har brottats med. har regeringen aviserat att från och med nästa halvårsskifte kommer skatten att sänkas till den lägsta möjliga nivån, från till . Därutöver kommer regeringen att lämna in en notifiering till EU så att man få pröva vad som gäller. Regeringens ambition är att ta bort skatten helt och skapa tydliga förutsättningar för fortsatt solcellsutbyggnad i . 59 (C) replik: Tyvärr kvarstår frågan. Det fanns en risk enligt en utredning. Alliansregeringen gjorde bedömningen att man inte skulle gå vidare med det eftersom man ansåg att det inte var en reell risk. Om inget besked gavs från , varför frågade man inte? EU hade inte kommit till och sagt att vi måste införa detta. Varför införde man då en skatt? Varför tog man ett proaktivt beslut och införde denna skatt? Uppenbarligen gick det dessutom att dra tillbaka den till . Varför gjorde man inte det från början? Varför tog man inte reda på vilka regler som gällde och gjorde någorlunda rätt från början? Det är fortfarande fel. Man borde fortfarande ta bort hela skatten. Men om man kunde dra tillbaka den så mycket, varför höjde man den så mycket från början? Vi har haft en utbyggnad av solel. Men när det gäller de storskaliga anläggningarna har vi haft en betydligt lägre utbyggnad än vad vi hade tidigare. Det är klart att solskatten har varit en hämsko. Jag är rädd och genuint orolig för vad nästa steg blir. Vilket är nästa område där man kommer att skylla på EU? Vilket är nästa område där man skyller på att EU har synpunkter på det ena och andra och sedan genomför den politik som man uppenbarligen vill genomföra ändå? Jag är orolig för de småskaliga vattenkraftverken. Jag förutsätter att man klarar av att lösa ut det som vi var överens om i . Här används EU inte minst som ett argument för att man ska stänga ned och riva ut. Mina slutfrågor blir: Om det nu fanns en risk, var det inte värt att fråga först om det var ett problem enligt statsstödsreglerna? Varför kan man ändra skattereglerna , även om vi inte har fått några nya besked från EU? Varför gjorde man i så fall inte rätt från början? 60 (MP) replik: förtjänar en mycket seriösare politik än att chansa på vilka regelverk som gäller. Om inte har varit en realitet för riksdag och regering att ta hänsyn till, varför har då inte redan infört den kvotplikt som man förordar och som regeringen nu utreder? Jag är hoppfull när det gäller detta arbete, som har pågått intensivt. Om inte var ett problem, varför införde inte när man satt i regering kvotplikten, som vi är överens om att vi vill ha? Vi måste självklart utforma regelverk som håller, för om EU fäller eller ett annat medlemsland är det företagen som blir återbetalningsskyldiga. Här har politiken ett ansvar att se till att man gör en klok värdering. frågar mig varför man inte frågade EU. Jag tror att han känner till systemet så väl att han vet att det inte finns någon möjlighet att ställa frågor till EU och få ett svar. Lämnar man in en fråga för offentlig prövning, en så kallad notifiering, kommer EU att säga ja eller nej. Anses ett land ha gjort fel blir det återbetalningsskyldigt. Därför måste man vara mycket noggrann när man utformar regler. Därför har regeringen meddelat att man sänker skatten så mycket det går, ned till , och att det ska ske en prövning av frågan. Man gör en notifiering. Varför valde inte i regering att lämna in en notifiering till EU för prövning av frågan, om det var så enkelt? Det kommer att ta , för det gör det alltid med notifieringar. Jag hoppas på ett positivt besked så att också kan ta bort skatten på solel. Låt mig avsluta med att säga att det aldrig har varit så enkelt och lönsamt med solceller som det är . Det är ett resultat av ett aktivt arbete från regeringen, för vi ser solenergi som en viktig pusselbit i att nå målet om förnybar energi. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 7 Utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning Utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning betänkande 2016/17:SkU10 Utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning (prop. 2016/17:19)