prot · H40938 · 2016-12-01 00:00:00 — Vi vet hur viktigt ett vidgat ordförråd är och också att man tidigt får möta olika berättelser som man kan identifiera sig med och utvecklas genom. Vi föreslår därför 50 miljoner i en särskild lässatsning riktad mot barn och unga i socioekonomiskt svaga områden. Ett annat av våra förslag rör Skapande skola. Det var en av alliansregeringens viktigaste kulturpolitiska reformer. Den når barn och unga i den miljö där alla barn befinner sig , skolan. Utmaningen är att se till att ännu fler elever och skolor kan ta del av satsningen. Vi välkomnade den utbyggnad som regeringen initierade för förskoleklass, men menar också att det är dags att ta steget vidare. Vi föreslår därför en utbyggnad så att även gymnasieskolan omfattas. Som jag har nämnt är en av kulturens och konstens viktigaste roller att utmana våra föreställningar och testa våra gränser. kunde vi se Stiftelsen framgångsrikt satsa på och möjliggöra spännande konstprojekt och samarbeten. De skapade utrymme för det som inte alltid fick plats annars. har denna verksamhet övergått i Kulturbryggan. Vi vill vidareutveckla Kulturbryggans verksamhet och vill därför fördubbla deras budget. Genom olika samarbeten med andra parter kan vi konstatera att varje satsad krona på Kulturbryggan har genererat en och en halv krona till kulturlivet. Detta är givetvis en utveckling vi hoppas ska fortsätta. Till detta gör vi omfattande satsningar på idrottsområdet. Men det kommer som sagt att redogöra för i debatten. Jag vill avsluta lite där jag inledde, med att tala om kulturens värde. Det gjorde jag även . Reflektion, förståelse, respekt, ansvar, empati, igenkänning, omtanke och insikt är begrepp som ofta ligger utanför den gängse debatten men som är alldeles nödvändiga för att vi ska kunna fungera som människor. Det handlar om öppenhet och frihet, om nyfikenhet och upptäckarlust, om kunskap och provokation, om gränser som bryts ned och tabun som spräcks. Framtidens kulturpolitik måste långsiktigt bygga på dessa insikter, och jag hoppas på många goda samtal och debatter om detta framöver. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet, med undantag för punkt 1, där inte har för avsikt att delta i beslutet. 6 (S) replik: Det var intressant att höra från talarstolen prata varmt om vikten av kulturen. Jag instämmer i det som säger. Precis som du också lyfte fram lägger ni närmare 500 miljoner mindre i anslag till kulturbudgeten. Det gäller bland annat kultur, idrott och folkbildningsfrågor. Jag tänkte lyfta fram en del i budgeten som du inte nämner alls, och det är folkbildningsfrågorna. när vi hade en debatt här hade vi en situation då många människor var tvungna att fly från sina hemländer. var ett av de länder som man valde att komma till. Regeringen och de borgerliga partierna gjorde då en uppgörelse, vilket var jättebra. En del i den uppgörelsen var att en hel del satsades inte minst på det civila samhället. Där var folkbildningsorganisationerna en del. Därför är jag lite förvånad över att ni i alternativet till moderat budget vill ta bort de 175 miljoner som skulle gå just till folkbildningen och man ska jobba med det svenska språket och samhällskunskap för dem som är asylsökande eller som bor på anläggningsboendena. Jag vill fråga : Vad är det som gör att ni väljer att dra undan fötterna för många av de människor som kommer hit? 7 (M) replik: Jag noterar något generösa avrundning när det gäller nivån på den moderata kulturbudgeten. Vi gör ett antal andra prioriteringar, varav folkbildningen är en. Vi säger också nej till den fri entré-reform som regeringen har genomfört och som vi tycker slår fel och gynnar museerna i . Dessutom tycker vi inte att det är rätt att man lägger ut en massa pengar på kultur i form av . Snarare tycker vi att regeringen skulle koncentrera sig på att stödja den verksamheten på annat sätt. tog upp integrationssituationen och efterdyningarna av migrationskrisen. Det stämmer att vi träffade en uppgörelse, och den är vi stolta över. Men vi har också varit väldigt kritiska till regeringens övriga arbete för att få fart på integrationen, för att klara av att bygga broar in på arbetsmarknaden samt för att tidigt få människor i arbete och utbildning. Folkbildningens verksamhet gör en fantastisk insats; det ska man ha all kredd för och det står vi bakom. Men vi tycker inte att den extrasatsning som regeringen gör slår så väl ut. Vi använder hellre de pengarna till att satsa på riktiga jobb och broar in på arbetsmarknaden. Vi har också lagt fram förslag om det i vår stora budget. Det är den politik som vi står fast vid. När man ser på det totala anslaget till folkbildningen tror vi inte att de är det som är avgörande för det stora viktiga arbete som organisationerna utför. 8 (S) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag tycker att det är sorgligt att inte ser allt det fantastiska arbete som inte minst studieförbunden gör ute på de anläggningsboenden som finns för asylsökande. Man visar också att när det finns möjlighet att gå en förberedande utbildning i svenska och få kunskaper om hur samhället fungerar, då kommer man snabbare till nästa steg i samhället och får möjlighet att läsa sfi och annat. Det är bara att beklaga att nu tar bort de 175 miljoner som ska gå till denna verksamhet, för man har gjort otroligt mycket bra för den här gruppen för att den ska komma vidare snabbare in i samhället. Det trodde jag också att tyckte var viktigt. Jag vill lyfta upp en annan fråga som du avslutade ditt anförande med. Ni satsar 25 miljoner på Kulturbryggan. Men det som du inte talar om är att ni också tar bort 11 miljoner på det anslaget. Anslaget innehåller ersättningar till konstnärer. Jag har en fråga om det, för det kan man inte riktigt avläsa i ert budgetalternativ: Vad ska de 11 miljonerna tas bort ifrån? Är det de ökade 8 miljonerna som ska gå till biblioteksersättning för att författare ska få en bättre och drägligare situation? Eller var ska de 11 miljonerna plockas bort ifrån? Det skulle jag vilja höra, och det tror jag också att väldigt många konstnärer skulle vilja veta. 9 (M) replik: Det är mycket som tycker är sorgligt. Jag tycker att det är ganska sorgligt att regeringen inte lyssnar mer när det handlar om att lägga fram skarpa förslag för att öka integrationen i . Snarare handlar det om olika former av projekt som man lägger fram förslag om, men när harmoniseringen verkligen betyder någonting händer det inte särskilt mycket. Vi har lagt fram tydliga förslag om att reformera sfi. Varför går inte och med på de förslagen så att det blir en verksam utbildning så att man snabbt kommer in i det svenska samhället och in på arbetsmarknaden? Beträffande Kulturbryggan kan jag konstatera att det inte nämns mycket om den nyskapande kulturen i regeringens budgetalternativ. Jag ser fram emot att höra politik för den nyskapande kulturen när hon intar talarstolen. Det är den nyskapande kulturen som någonstans för allt det som vi kallar våra grundlagsfästa friheter. Det är den som testar gränser, som spräcker tabun och som levandegör våra friheter. Ändå nämns inte denna viktiga funktion alls i regeringens budget. Jag hoppas att den kommer att nämnas av Socialdemokraterna. Det står mycket tydligt i vårt särskilda yttrande och även i vår motion att vi har en annan generell bedömning när det gäller pris- och löneomräkningen. Det kommer att synas i alla anslag – det är jag helt övertygad om. Jag trodde att skulle räkna upp alla anslag, men det kanske rymdes inom de något generösa 500 miljonerna. Vi är stolta över Kulturbryggan. Det går ut till hela landet, och det är något som vi har sett kan bidra med ännu mer pengar. Varje krona ger ytterligare en och en halv krona till kulturlivet. Det är en satsning som jag är stolt över och som jag hoppas att vi kan genomföra framöver. 10 (SD) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Inledningsvis kan jag instämma i ganska mycket av det som sa i sitt inledningsanförande. Men presenterade en väldigt tunn och ofullständig utgiftsområdesmotion där man inte svarar på alla frågor och fördelningar. Man vill sänka den totala ramen med närmare en halv miljard, vilket ger stora konsekvenser även om man vill återgå till en lägre ambitionsnivå. Men de få satsningar som man gör satsar man på områden där utväxlingen ändå är relativt låg. Den smala och i mångt och mycket exkluderande konsten premieras genom förstärkningar av Kulturbryggan. finns det skriande och kraftiga behov runt om i landet när det gäller satsningar på kulturarvsvård, kulturmiljöfrågor och liknande. Där vill man inte satsa någonting alls. En av de få satsningar som gör är att de förespråkar en utbyggnad av Skapande skola till gymnasiet. Vi är överens om en utbyggnad av Skapande skola, men vill satsa åt andra hållet, på de lägre åldrarna där mötet med kultur från barnsben är än viktigare. Vi vill skapa ett intresse och stärka inlärningsmöjligheterna genom den stimulans som kultur och musik ger. Är beredda att i större utsträckning rikta Skapande skola till förskolan framöver? Vi vet att det i gymnasieåldern finns en annan tillgång till kultur, men de pedagoger och lärare som undervisar i förskolan har inte någon kulturell eller musikalisk utbildning i sin pedagogiska utbildning. 11 (M) replik: Jag är glad över att lyfter Skapande skola. Det är en reform som vi är väldigt stolta och glada över. Vi genomförde den i ganska stark politisk motvind, men sedan har regeringspartierna tack och lov svängt. Vi är också glada över att vi gemensamt kunde fatta beslut om att utvidga Skapande skola till förskoleklass. Vi har gjort en avvägning och frågat oss vad nästa steg är. I förskolan ägnar man väldigt mycket kraft och tid åt just kulturella inslag i verksamheten medan man på gymnasiet ser allt större svårigheter. Därför har vi valt att prioritera gymnasieskolan, och det tycker vi är en god prioritering. Sedan är det roligt, herr talman, att bli uppläxad av för att vi har en exkluderande politik. Det är något att fundera över. Om någon i denna sal har en exkluderande politik är det väl ändå . är föredömligt tydliga i sin budgetmotion. Där handlar det om att smala in, stänga in och avgränsa kulturen i små bitar, och det gäller framför allt det kulturarv som ni talar så varmt om. Ni ska enligt ert förslag inrätta något som ni kallar Sverigelotsar och Sverigecenter i förorten. talar ni om den viktiga gemensamma kulturen. Jag vill därför fråga : Blir det Sverigelotsarnas och Sverigecentrens uppgift att guida alla nyanlända i och visa vilken fantastiskt mångfasetterad kultur vi har och hur de kan känna igen sin egen kultur i vår gemensamma svenska kultur? I den finns det faktiskt spår från hela världen av alla dem som har kommit till under generationer och som bidrar till vårt fina svenska kulturarv. Är det detta som ska visas upp av Sverigelotsarna och på Sverigecentren? Det är inte riktigt detta jag läser mellan raderna i förslag. Kultur, medier, trossamfund och fritid 12 (SD) replik: Det är lite underhållande att höra kritisera våra omfattande förslag till reformer vad gäller kulturlotsar, som de kallas, och Sverigecenter med tanke på att inte minst förslaget om Sverigecenter har stora likheter med sådant som moderater på lokal nivå har föreslagit. De har diskuterat svenska kulturcenter och liknande i syfte att stärka integrationen bland nyanlända och invandrare i det svenska majoritetssamhället. Intressant att notera är också att när gång efter annan landar mer och mer rätt i den politiska debatten och diskursen avstyrker de ändå omfattande insatser och reformer som har som syfte att stärka integrationen av nyanlända och invandrare i det svenska samhället. Många av våra omfattande reformer är riktade mot detta. Det är lite märkligt om anser att vi snävar in kulturpolitiken och det kulturpolitiska arbetet med tanke på våra förslag till kulturpolitiska mål som vi har motioner om både och tidigare. Med anknytning till det själv nämnde från talarstolen tidigare vill jag hävda att vi i dessa mål stärker kulturens roll på samhällsområden där det inte finns någon naturlig koppling eller där närvaron är svag. Vi vill bredda kulturbegreppet och knyta ihop kultur med hälsa, naturvård och samhällsbyggnad. Vi vill väva in kulturperspektivet och kulturbegreppet i sammanhang där det saknas. I detta avseende breddar vi kulturperspektivet. Vad vill med kulturpolitiken? Vilken vision har ni, och vari består er opposition? Detta lyser med sin frånvaro i motion för utgiftsområdet. 13 (M) replik: Jag tycker att jag var oerhört tydlig med de konfliktytor som vi ser. Det gällde både mot regeringspartierna och kanske i ännu större utsträckning mot . Det handlar om att inte se konsten och kulturen som politiska styrmedel. Det finns länder som tittar uppskattande på, till exempel , där man använder kulturen som styrmedel. Man stoppar in den i små rum och säger vilka funktioner den ska ha enligt de politiska diktat som gäller för dagen. Det är intressant att höra ta ordet ”integration” i sin mun. Fram till hette det assimilering. De talar om integration men tar sedan ifrån människor vartenda verktyg som finns för att uppnå verklig integration. De talar om ett kulturarv som är så smalt och begränsat att det ryms i en liten ask. Därtill kan vi läsa förslag om att man tydligen ska ha ett medborgarskapskrav kopplat till biblioteken. En av de viktigaste bildningsinstitutioner som vi har ska man visst inte ha tillgång till om man kommer från ett annat land och är nyanländ i . Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag vill trots allt tillönska en god och skön julhelg. Vi har en fin tradition framför oss, nämligen lucia. är ett italienskt som dog för sin tro på att en hebreisk-judisk drygt 30-årig man i var . Vår franskättade kung firar detta tillsammans med vår tyskfödda och brasilianskättade drottning och kanske tillsammans med sina barn och sin brittiske svärson. De gör förmodligen detta genom att äta bullar med härlig från . Jag tillönskar som sagt en glad luciahelg, och låt oss alla njuta av detta mångfasetterade kulturarv som vi kallar svenskt. 14 (SD): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservationer 1 och 2 i betänkandet och avslag på övriga reservationer. Jag vill också meddela att vi står bakom vårt särskilda yttrande till förmån för våra förslag till anslagsramar under utgiftsområdet. Med detta sagt tänkte jag kort lägga formalia åt sidan, lyfta blicken och göra en kulturpolitisk utblick över trender och tendenser. Jag vill fästa kammarens och medborgares öra vid några kulturpolitiska frågor som i flera avseenden strävar mot att i grunden omstöpa våra kulturella institutioner framöver. Vi kan där notera diametralt olika mål och medel i respektive partiers motioner för det utgiftsområde som just nu behandlas. Vi står i mångt och mycket i något som jag brukar kalla det kulturella glappet, i då motsättningar och polarisering måste ersättas av medborgaranda och sammansvetsning. Detta är i sanning en så kallad utmaning. Vi har sett hur en museiutredning, ett biblioteksdebacle och en kulturskoleutredning verkar långt ifrån det som har varit grundläggande för kultur‑, bildnings- och utbildningspolitikens syfte : en strävan att förmedla kunskap och bildning. Vi ser det som alldeles berördes i replikskiftet. Det handlar om en vilja att politisera kulturella institutioner och verksamheter, inte från ett sverigedemokratiskt håll utan snarare ur ett regeringsperspektiv. Detta är oroväckande. Vad är allt detta ett uttryck för? Kulturinstitutioner med en kärna att förmedla vetenskap och bildning om litteratur, samlingar och föremålsvård ska omvandlas för att snarare arbeta med samtalsdialog och politisk opinionsbildning om genusanalyser, normkritiska analyser och olika former av intellektuella trender som ska sätta agendan. Vem står i detta sammanhang för politisering och håller armlängds avstånd, och vem gör det inte? Detta kan man reflektera över. Filmpolitiken har berörts. baxar regeringen igenom en politik som går emot tillkännagivande. När ska regeringen lyssna och ta hänsyn till de tillkännagivanden som en riksdagsmajoritet har gjort och lägga om kursen? Frågan är fortfarande obesvarad. stora satsningar i årets kulturpolitiska budget rör kulturlotsar och Sverigecenter, vilket vi har berört. Detta är en historisk reform vad gäller både medel och omfattning. Vi menar att övriga partier totalt har misslyckats när de har analyserat vad integrationen ska grunda sig i, vad som stärker integration och vilka misslyckanden som har gjorts i integrationen. Kultur, medier, trossamfund och fritid Detta är något som fler och fler förstår, vilket vi välkomnar. Integration handlar ju inte bara om sysselsättning eller enkla jobb. Det handlar inte bara om ett medborgarskapsdokument som i många avseenden är urvattnat. I stället handlar det om att kultur, kulturell sammanhållning och kulturell gemenskap räknas. Vi märker detta på vad som har fungerat tidigare och vad som inte fungerar liksom vad det beror på. Vi har ett kluvet land och segregation. I en rad kulturarvsvårdande reformer förklarar vi vad som behövs och ger verktyg och medel till de skriande behov som vi har lyssnat in utifrån landet att stärka kulturmiljövård och kulturarvets former och att vårda det arv som har lämnats till oss för kommande generationer. Det handlar om ett kulturarvs-ROT-avdrag, en kulturarvsfond med inspiration från och en kulturkanon. Det senare är en provkarta för skol- och utbildningsväsendet där elever får ta del av och får insikt om och insyn i ett antal omistliga kulturella pärlor som har format Sverigebilden utomlands men också vår egen bild av som nation och kulturhistoriska utveckling. För att stärka invandrares integration i det svenska samhället, kommunernas utveckling, invånarnas relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet lanserar vi kulturlotsarna. Det är en landsomfattande kulturpolitisk reform för integration och vitalisering av kulturlivet. Detta gör vi genom att ge ett öronmärkt anslag och ett riktat uppdrag att tillsammans med tillsätta en gemensam enhet för att utifrån tydliga direktiv ta fram en modell för samordning, kriterier och indikatorer för reformen. Runt om i kommuner ska det finnas en lokal kulturlots, vars uppgift ska vara insamling, marknadsföring och samordning. Det handlar om hur man inom skola, äldreomsorg, kulturskola, bibliotek, civilsamhälle etcetera kan använda det lokala kulturarvets olika former för kunskapsförmedling och konstnärligt utövande och inte minst för att trygga och stärka relationen till lokal historia och gemenskap. Detta gäller förhållandet mellan invandrare och majoritetssamhället, mellan lärare och elev och mellan äldre och yngre. Inte minst är det viktigt för kommunens besöksnäring. Jämte en landsomfattande etablering av kulturlotsar anslår vi medel för inrättande av ett flertal så kallade Sverigecenter i de mest utpräglade parallellsamhällena och förortsmiljöerna som ett första steg. Intentionen är att dessa center ska synliggöra och förmedla information om det svenska samhället, den svenska kulturen och ortens lokala kulturarv, som är rikt. Detta kan ge möjlighet för nyanlända att knyta an till majoritetssamhället och kan generellt sett stärka den lokala identiteten och sammanhållningen, något som behövs i många områden, vilket vi alla här inne känner till. Liksom vi har kulturråd i utlandet finns det ett behov av kulturlotsar och institutioner som förmedlar vad och den lokala orten har att erbjuda. Vi måste lägga grunden för nya kulturpolitiska mål för en enad nation med tre aspekter i åtanke: kulturens roll för samhället, individuell livskvalitet och arbetsmarknadens förutsättningar. Vi föreslår att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av följande mål:  Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället. Kultur, medier, trossamfund och fritid  Individer i alla livets skeden ska ges möjlighet till kulturupplevelser. Därför satsar vi på allt från och Skapande förskola till Skapande äldreomsorg.  Kulturen ska ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och knyta ihop natur- och kulturvård. Låt kulturen vävas in och inspirera fler samhällssektorer!  Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Vi står i ett kulturpolitiskt skede där den kulturpolitiska debatten börjar handla om och visa diametralt olika åsikter om vad kulturen ska syfta till. Ska den stärka kommunikationen mellan oss medborgare och återupprätta medborgarandan och en gemenskap, eller ska den ta hänsyn till flackande dagsaktuella intellektuella trender kring normkritik, genusanalyser eller tillfälliga ideal? 15 PER LODENIUS (C): Det finns bara en enda anledning att dansa, och det är att ha roligt. Så inledde jag varje danspass när jag arbetade som danspedagog. Och så är det med kulturen – den har ett alldeles självklart värde i sig själv. Sedan såg jag såklart också att dansen bidrog till andra värden, som när ett barn som varit i utanförskap kom med i gemenskapen genom dansen. I ser vi kulturens egenvärde. Men vi ser också värdet i många av dess bieffekter. Vi strävar efter att alla, oavsett bostadsort, bakgrund, eventuell funktionsnedsättning och livssituation, ska ha möjlighet att delta i ett kulturliv som rymmer både professionellt buren kultur och amatörers skapande. vill att varje person ska få möjligheter att utvecklas oavsett var i landet man bor. Här har det civila samhället med folkbildningen och föreningslivet en viktig roll att spela. Hela civilsamhället är otroligt viktigt i integrationsarbetet. Jag vill vara tydlig med att vill ha ett större ekonomiskt ansvarstagande än det som vi ser i regeringens budget. Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång. Men i stället väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott . föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. I är vi också tydliga med att vi ser potentialen i hela , vikten av att hela landet lever och utvecklas. Med det sagt vill jag peka på de satsningar vi vill göra på det civila samhället, på idrottsföreningar och friluftsliv. Över hela landet tas det initiativ. Idrottsklubbar ordnar träningar för ensamkommande. På andra håll visar friluftslivets organisationer vilken tillgång vår natur är. För att stärka föreningslivets arbete med integrationen och det sociala arbetet inom idrotten såväl som inom friluftslivet föreslår en tydlig satsning på de här verksamheterna. Det är verksamheter som finns över hela landet, i städer och inte minst på mindre orter och på landsbygden. Kultur, medier, trossamfund och fritid Vad som också är viktigt för samhället är att det finns mötesplatser. Det är i bygdegården, i Folkets hus och i nykterhetslogens lokal man träffas för möten och fest. Mötesplatserna är en förutsättning för kultur i hela landet. Det är i bygdegårdarna professionella kulturskapare som Panikteatern har sin scen. Det är här rum ges för både amatörer och professionella kulturmöten. På många ställen, inte minst på landsbygden, utgör samlingslokalerna ett nav kring vilket civilsamhället organiseras. Vi i vill därför kraftigt öka stödet till samlingslokaler jämfört med regeringens förslag. Vi ser att civilsamhället ofta har lyckats väldigt bra med sådant som statliga myndigheter med många miljarder i anslag har misslyckats med. Därför vill vi ge civilsamhället bättre möjligheter att utveckla sitt arbete. På så sätt skapas också en mångfald inom kulturen i hela landet, även för kultur som kanske inte passar in i det som just för tillfället uppskattas på institutionerna. Den får i stället chansen att utvecklas genom civilsamhället. I ser vi också möjligheterna i det konstnärliga entreprenörskapet.