prot · H40938 · 2016-12-01 00:00:00 — När vi tog beslutet var det en del som oroade sig för att det här skulle vara ett stöd som bara skulle kunna gå till föreningar i storstäderna. , , , – jag tror inte att det är platser som vi annars talar om som storstäder. Den rödgröna kulturpolitiken har helt klart skapat bättre förutsättningar för kulturverksamhet i hela landet, och vi går vidare på den linjen när vi nu blickar framåt mot 2017. Vi stärker nu kultursamverkansmodellen med mer resurser och ökar anslaget. När kulturutskottet analyserade hur kultursamverkansmodellen har fungerat i praktiken kunde vi se två problem. Det ena var att det fanns en del otydligheter i själva uppdraget. Där har regeringen varit väldigt snabbfotad och går fram med förtydliganden så att det inte råder någon tvekan kring vad kultursamverkansmodellen handlar om. Det andra problemet är det som också har lyfts upp tidigare, det vill säga att staten har abdikerat från sitt ekonomiska ansvar i kultursamverkansmodellen och vältrat över hela det ansvaret på regionerna. återtar vi det statliga ansvaret, något som är helt nödvändigt för att kultursamverkansmodellen ska kunna fortsätta att fungera. Jag är glad att Liberalerna som parti stöttar regeringens ambitionsnivå och faktiskt vill gå fram ännu lite snabbare. är jag besviken på övriga partier som inte gör det. När man hör och kan man få för sig att har en högre ambitionsnivå än regeringen vad gäller den regionala kulturpolitiken, men så är faktiskt inte fallet. lyckas nästan komma upp i regeringens ambitionsnivå men inte riktigt. och går däremot fram med nedskärningar, och går förstås också fram med nedskärningar på kultursamverkansmodellen. Vad värre är: vill att vi från ska säga åt regionerna vad de ska lägga ned för verksamhet. skriver att regionerna inte ska ägna sig åt mångkulturalistisk verksamhet, vad det nu är – rockmusik och jazzmusik kanske. Filmpolitiken är förstås annars den stora kulturreformen . Vi får nu en samlad statlig filmpolitik, och framför allt får vi ett utökat stöd för ny svensk filmproduktion. Vi kan naturligtvis ha olika uppfattningar om finansieringsmodellen för filmpolitiken, men jag tycker att det är väldigt beklämmande när Per Lodenius från för fram en fullständigt felaktig matematik som snedvrider vad det faktiskt handlar om i praktiken. Det som också är förbryllande är att inte samtliga allianspartier välkomnar att fler parter nu kan vara delaktiga i att utforma filmstödet i praktiken. Det borde samtliga allianspartier ställa sig bakom. och ligger här nära regeringens ambitionsnivå, medan och Liberalerna står för omfattande nedskärningar. Liberalerna vill skära 235 miljoner på stödet till ny svensk filmproduktion, hela 237 ½ miljon kronor. Vi kan konstatera att om Liberalerna eller styrde kulturpolitiken skulle 2017 bli ett mycket dystert år för svensk filmproduktion. Kultur, medier, trossamfund och fritid Över huvud taget kan vi se att den politiska kartan vad gäller kulturpolitiken har ritats om på högerkanten. har traditionellt varit det snålaste kulturpartiet, om man får säga så. Så är inte längre fallet. är det alliansparti som står närmast regeringens ambitionsnivå. Men inte för att har blivit så mycket generösare – som vi har hört är det trots allt nästan en halv miljard som skiljer skuggbudget från regeringens i budgetpropositionen. Orsaken är i stället att de övriga allianspartierna helt tycks ha tappat intresset för att utveckla kulturpolitiken. Längst av alla vill gå med nedskärningar . Vi hörde Per Lodenius tala om tre anslag där vill öka ambitionsnivån, men när vi räknar igenom det ser vi att föreslår kraftiga nedskärningar på 33 anslag. Totalt sett landar man då på ett budgetförslag som innehåller mindre än regeringsförslaget. Jag har försökt få Per Lodenius att förklara varför går fram med så här kraftiga nedskärningar men har inte fått några svar. Per Lodenius har hänvisat till att minsann har fina skrivningar i sitt kulturpolitiska program. Det är jättebra med fina skrivningar i ett kulturpolitiskt program, men det finansierar ju ingen verksamhet. Det är dags för Per Lodenius att tala klarspråk: Varför går fram med de här kraftiga nedskärningarna? Jag vill avsluta med att återigen göra en tillbakablick. Jag konstaterar att 2014, med alliansregeringen, låg den samlade kulturpolitiken på 12,7 miljarder, medan vi är uppe i 14 ½ miljard. Vi har alltså med råge levt upp vill vallöftet att tillföra kulturen ytterligare 1 miljard. Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet. 24 (M) replik: Jag vill bara konstatera att vi har en väldigt bra debattordning i den här kammaren som för det mesta fungerar. Den innebär att man går upp och talar för sin politik och berättar vad man vill göra och vad man vill förändra. Efter det har andra partier möjlighet att begära replik. Jag konstaterar att har valt en annan taktik. Han begär inte replik när det är dags att respondera på de andra partiernas politik. I stället håller han ett anförande och ägnar det åt ett gäng repliker. Jag tycker att det är beklagligt, för det frångår den ordning och den diskussionston vi brukar ha i kammaren som har fungerat och som jag tycker att de allra flesta här respekterar väldigt väl. Jag hade skrivit ett antal frågor som jag hade tänkt ställa till med anledning av hans anförande. Man försöker ändå förutse och gissa hur ett anförande kommer att se ut. tog dock inte upp någonting av detta, för han talade inte om regeringens politik. Jag konstaterar därför att inte följer den debattordning som vi brukar respektera här, och jag har inga vidare frågor till honom. 25 (MP) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Det är fascinerande att höra från kulturutskottets ordförande att han försökte förutse vad jag hade att säga och hade förberett svar på det. När jag sedan inte säger det han tror att jag ska säga står han där svarslös. Jag har talat om regeringens politik, både vad vi har gjort 2016 och vad vi kommer att göra 2017, och jag har fört fram kritik mot de partier som har en annan politik. finns det full möjlighet för att alla att replikera på mig, och det jag har sagt. Vi har alla hört allianspartiernas anföranden. Det är fullt naturligt för mig att nu replikera på dem. Om nu inte har några frågor till mig får väl jag ställa en fråga till . Jag tycker att det är jättebra att ni vill satsa på även för gymnasiet. Det är i sig jättebra. Ni har inte med er övriga allianspartier på det; jag hoppas att ni kan få det. Jag tycker dock att det vore ännu bättre om ni kunde satsa på att återinföra de estetiska ämnena i gymnasieskolan. Alliansregeringen plockade tyvärr bort de estetiska ämnena från gymnasieskolan med undantag av det estetiska programmet. Från och Liberalerna har vi hört att de ber om ursäkt för att alliansregeringen gjorde detta, och vi har hört löften från och Liberalerna om att ställa upp på ett återinförande. Jag vill börja med att fråga : det inte viktigare att nå samtliga gymnasieelever med estetisk verksamhet och inte bara dem som går på skolor som engagerar sig i Skapande skola? 26 (M) replik: Jag konstaterar att fortsätter linjen att inte tala om det ärende som vi har på bordet , det vill säga utgiftsområde 17 och de förslag som regeringen har lagt fram inom det utgiftsområdet. Han väljer i stället ett annat utgiftsområde. Det är också en taktik man kan använda sig av. Jag ska svara kort. Vi tittar över frågan just . Vi kommer att återkomma med besked om hur vi ställer oss i fråga om de estetiska ämnena. Jag hoppas att kommer att få besked . Annars kan anmäla sig i debatten när detta utgiftsområde diskuteras. Då kan de som arbetar med frågan svara. I övrigt tänker jag återkomma i kommande repliker, herr talman, när kulturpolitiska talesperson, det vill säga vår kulturminister, kommer att delta i debatten. 27 (MP) replik: Politik hänger samman. Jag kommenterade en del av vår nuvarande budgetproposition i debatten när jag lyfte upp frågan om Skapande skola. Men Skapande skola kan inte ses som bara en del utan måste ses i en helhet. Där kommer en estetisk utbildning på gymnasieskolan in. Det är fullt naturligt att föra samman de frågorna. Ur perspektiv kan jag konstatera att den estetiska verksamheten som riktar sig till alla gymnasielever trots allt är viktigare än en verksamhet som bara ett fåtal elever kan dra nytta av. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag är glad att säger att man inte helt avfärdar möjligheten att ställa sig bakom ett återinförande av estetiska ämnen på gymnasieskolan. Det finns en öppenhet även från sida. Det skulle kunna bli en politisk majoritet för ett sådant förslag i framöver. 28 (V): I synen på kulturen står ideologierna emot varandra. I den nyliberala ideologin är kulturen en vara som man vill ska lyda under marknadens villkor. Sedan finns som vill använda kulturen för att forma oss till nationalister – eller ja, oss och oss förresten. Hur som helst! Den röda tråden i kulturpolitik handlar om seder och bruk, traditioner, natur, mat och vanor. De vill inrätta Sverigecenter som ska implementera kärnvärden ”med djup historisk förankring” som präglat det svenska samhället. En vild gissning är att de inte tänker på fackföreningsrörelsen, kvinnorörelsen eller folkbildningens rötter. Pengarna ska bland annat tas från samtidskonst, internationella kulturutbyten, folkbildningen, i synnerhet från – något ironiskt – den specifika satsningen på aktiviteter som svenskundervisning och hjälp för nyanlända att komma in i samhället. Allt stöd som delas ut med grund i kön eller etnicitet, till exempel till unga i förorten, invandrarföreningar och kvinnoorganisationer, ska givetvis strykas helt. Världskulturmuseerna ska gå samma öde till mötes. ska få mindre pengar och mer. Så fortsätter det. Opera borde översättas till svenska. Filmer som möjliggör en stark nationell sammanhållning bör premieras. Det är lätt att raljera över de här förslagen, men det vore bra att friska upp minnet från historielektionerna för att förstå att detta inte är skojigt. Kulturen är och måste vara en obunden kraft i samhället, en förändrande kraft som bidrar till människors medvetande om sig själva och samhället. Politiken ska ge förutsättningarna för en levande kultur för alla, men hålla en armlängds avstånd från dess innehåll. Kulturen är en avgörande del av demokratin, och den konstnärliga friheten är absolut. När presenterade våra prioriterade kulturfrågor handlade det om att återinföra fritt inträde på museer och verka för att av statsbudgeten ska gå till kultur. Vi ville ta bort taxan på och börja med att sätta ett tak för kostnaden. Vi ville även förbättra villkoren för konstnärer och andra kulturskapare. Vi ville öka stödet till samlingslokalerna med . Tillsammans med regeringen har vi kunnat leverera fritt inträde på statliga museer och en satsning för att sänka avgifterna för . Vi närmar oss procentmålet, och levereras också satsningen på samlingslokalerna med . En grundförutsättning för att kulturen ska utvecklas är att det finns bra rum för alla möjliga aktiviteter. Det kan handla om replokaler, mötesplatser, skapande verkstad, teaterscener och mycket annat. Det behövs lokaler både för arrangemang och för eget, fritt skapande. Inte minst måste barns och ungdomars tillgång till bra lokaler främjas. Kultur, medier, trossamfund och fritid Det är en klassfråga att erbjuda kulturupplevelser som inte kostar och som kan upplevas på nära håll. Därför måste vi satsa på sådana miljöer i storstäder, i förorter och på mindre orter på landsbygden. Det handlar om platser med utrymme för eget skapande, social gemenskap och gästspel av professionellt framförda kulturaktiviteter. Jag vill också ta det här tillfället i akt och blicka lite framåt. ”Genom ett brett utbud för barn och unga skapas mer kultur till fler. Även återväxten av konstnärligt verksamma gynnas.” Detta är meningar som står i kulturbudgeten, och jag kan inte annat än instämma. Återväxten är viktig, men minst lika viktigt är att det finns förutsättningar för de barn och unga vi lockar in på det konstnärliga området att också kunna leva på sin konst. Lika viktigt som det är att öppna , museer med mera är det att genom våra satsningar visa att konst också är ett yrkesområde. Det är viktigt att professionellt verksamma kulturskapare både får en rimlig lön och har samma sociala förmåner som andra yrkesarbetande människor i samhället. Trots att konstnärers förutsättningar skiljer sig kraftigt från den egna företagarens eller den fast avlönade arbetarens förutsättningar antas konstnären fungera i ett system som är anpassat efter den fasta månadslönen eller småföretagens struktur. Detta leder ofta till att konstnärerna hamnar utanför de vanliga försäkringssystemen med rätt till a-kassa, pension eller sjukförsäkring. En modell för att komma runt dessa problem och som har förbättrat frilansarnas möjligheter till försörjning och kompetensutveckling mellan uppdragen är den tredje anställningsformen – scenkonstallianserna. Frilansande skådespelare, dansare och musiker kan där ha en grundanställning, och när de får annat uppdrag tar de tjänstledigt från alliansen. Dessa allianser erbjuder vidareutbildning och hjälp med förmedling av uppdrag, både till dem som är anställda och till dem som inte har haft möjlighet att anställas. Därigenom får konstnärerna en relativ trygghet, som de kan utvecklas konstnärligt och bidra till ett rikare kulturliv för alla. hade allianserna ungefär 300 anställda. Vi i vill att det skapas en fjärde konstnärsallians för bild- och formkonstnärer. Bildkonstnärerna är den grupp kulturskapare som har de sämsta ekonomiska villkoren av alla. Därför bör bland annat denna tredje anställningsform skapas som anslaget till allianserna stärks. Det är något vi kommer att ta med oss i kommande förhandlingar inför nästa kulturbudget. (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av arbetsmarknads- och etableringsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Arbetsmarknads- och etableringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. 30 (M): Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsminister . Arbetsförmedlingen är ju en väldigt dåligt fungerande myndighet. Vi har fått rapporter om att rinner ut i sanden när man gör mycket dåliga upphandlingar. Vi har fått rapporter om att arbetsförmedlare diskriminerar utrikes födda. har vi fått rapporter om att lönestöd används för att snedvrida konkurrens, och Arbetsförmedlingen gör ingenting åt detta. Så min fråga till är egentligen ganska enkel och rak: Vad tänker arbetsmarknadsministern göra för att koppla greppet om denna myndighet? 31 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är en riktig problembeskrivning som gör. Vi tog över en myndighet med mycket stora problem, nästan i kris. Utvecklingen vänds nu inom Arbetsförmedlingen. Det är en stor myndighet, men vi har till exempel via Statskontoret fått besked om att den är på rätt väg. När det gäller att använda lönestöd på rätt sätt har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att de enda lönestöd som inte kräver kollektivavtalsenliga villkor i fortsättningen kommer att göra det; det gäller nystartsjobben. När det gäller de mycket upprörande uppgifterna om att arbetsförmedlare har agerat diskriminerande hänför de sig företrädesvis till tiden , då var ansvarig för myndigheten. Detta är dock frågor som jag tar på mycket stort allvar, och jag har försäkrat mig om att Arbetsförmedlingens generaldirektör också prioriterar dem. 32 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är uppenbart en rätt så nöjd arbetsmarknadsminister vi hör här i rummet. Det är väldigt mycket som inte fungerar. Jag vet att ministrar ofta vill tala om alliansåren. Låt mig vara tydlig med att vi tillsatte en mycket stor utredning för att reformera Arbetsförmedlingen. Den valde ministern att kasta i papperskorgen det första hon gjorde när hon tillträdde. Denna myndighet kräver nu styrning; den kan inte ges fria tyglar. Detta måste fungera. 33 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är problematiskt att skriva sitt inlägg innan man har hört svaret. Jag tycker att jag var ganska tydlig med att tala om hur allvarligt jag ser på de stora problem som Arbetsförmedlingen har. Men det sker faktiskt en förändring, och Statskontorets granskning visar att myndigheten är på rätt väg. Tvivelsutan behövs dock en stor reformering av Arbetsförmedlingen. Vi måste fokusera mer på att jobba mot arbetsgivarnas behov, jobba mer med utbildning och jobba mer flexibelt. Mer detaljreglering är dock inte vad myndigheten behöver. 34 (V): Min fråga går till it-minister . Att ha tillgång till snabbt bredband framstår som en självklarhet i storstaden, men för landsbygder ser det annorlunda ut. I budgetförhandlingarna med regeringen fick igenom till bredbandsutbyggnad på landsbygden. nåddes vi av nyheten att regeringen hittat ytterligare . Detta är väldigt positivt – en bredbandsmiljard till landsbygder. är målet för bredbandsutbyggnaden av befolkningen . Det fungerar väl, och målsättningen ser ut att nås. Trots fel och brister är ett land där utbyggnaden går snabbt. Men för de sista av befolkningen finns det ingen politisk målsättning om tillgång till bredband. Därför har föreslagit ett mål på bredband, det vill säga till hela befolkningen, . Detta har också en enig landsbygdskommitté instämt i. Varför har it-ministern inte gjort något för att sätta upp ett nytt bredbandsmål på av befolkningen ? 35 Statsrådet (MP): Tack för frågan! Jag tycker att det mål vi har , att av befolkningen ska ha till 2020, är för svagt. Jag avser att lägga fram en ny bredbandsstrategi, där vi kraftigt höjer ambitionerna. Jag tror att det är helt nödvändigt. I en situation där digitaliseringen transformerar samhället i den omfattning som sker måste hela landet vara med i förändringen så att alla, även de som bor på landsbygden eller i glesbygden, har möjlighet att delta i det nya samhälle som håller på att skapas. 36 (V): Det tycker jag låter bra! Det jag tycker brister är att det tar över att bereda förslag. Jag tycker att it-ministern tillsammans med landsbygdsministern måste snabba på, skärpa sig och lägga fram förslag, när det finns en enighet i om att vi behöver ett nytt it-mål. Då är det att man snabbar på. Vi behöver en bra planeringshorisont, så att alla parter kan se framför sig hur utbyggnaden ska se ut . 37 Statsrådet (MP): Det är inte förslag vi bereder; vi bereder en ny bredbandsstrategi för hela . I den ingår högre ambitioner, och det gäller hela . Där ingår naturligtvis landsbygden och glesbygden som en väldigt viktig del för framtiden. Jag hoppas att vi ska kunna presentera strategin , men det beror på vad som händer . Vi är dock väldigt nära att vara färdiga med en ny bredbandsstrategi. Skärpta straff för vapenbrott 38 (SD): har varit inrikesminister , och under den tiden har motionerat om att skärpa straffen för vapenbrott så att exempelvis den som blir gripen med vapen på allmän plats inte ska släppas fri , i väntan på fällande dom. Vi har även föreslagit andra åtgärder för att komma åt illegala vapen och skärpa konsekvenserna i det sammanhanget. Våra motioner på området har röstats ned av regeringspartierna men även av allianspartierna, som menat att dagens lagstiftning på området är tillräcklig. Det är min uppfattning att det ute i landet endast är de kriminella som håller med regeringen om att våra lagar har fungerat bra som de är. I söndagens Agenda lovade dock Ygeman att ny lagstiftning ska komma på plats, och min fråga är: Kan inrikesministern här i kammaren bekräfta att regeringen avser att genomföra något av de förslag till skärpt lagstiftning för vapenbrott som efterfrågat ? 39 Statsrådet (S): Jag har inte detaljkännedom om förslag, men jag vet att riksdag fördubblade straffen för vapenbrott och grovt vapenbrott, på förslag av den moderatledda regeringen. Jag vet att den här regeringen, så sent som vid dagens regeringssammanträde, beslutade att fördubbla straffen för olaglig hantering av handgranater och explosivvaror. Jag vet också att målet med dessa lagstiftningsskärpningar naturligtvis är att ingen som blir gripen för dessa brott ska släppas ut på gatan. Om någon, trots de krav som finns för häktning, skulle släppas ut på gatan går vår strategi ut på att få till stånd snabbare lagföring och jourdomstolar. Såvitt jag har förstått finns det också ett brett stöd för en sådan ordning här i . 40 (SD): Vi får hoppas att regeringen inte nöjer sig med att göra ingenting eller att göra för lite, om ni lyckas göra någonting alls. Varningslamporna har som sagt blinkat sedan dag ett under inrikesministern ansvar, och har halva mandatperioden gått. Skottlossningar och mord har avlöst varandra. Polisen har efterfrågat strängare åtgärder. har lagt förslag på bordet, men ingenting har hänt. Jag ser fram emot lite handling på området så att politiken börjar matcha verkligheten. 41 Statsrådet (S): Som mycket väl vet har regeringen lagt fram 72 propositioner från till sedan jag blev inrikesminister. har ställt sig bakom alla dessa propositioner, bland annat ett tjugotal förslag för att skärpa arbetet mot organiserad brottslighet. Jag ser fram emot att lägga fram ytterligare sådana förslag och hoppas att de kommer att få ett lika brett stöd i riksdag. 42 (S): Jag har en fråga till statsrådet . När IMF lämnade sin rapport om pekade man på viktiga steg som regeringen har tagit för att stärka den finansiella stabiliteten. Det handlar om ett finansiellt stabilitetsråd, ökade resurser till och nya regelverk. lyfter IMF fram hushållens skuldsättning som bekymmersam. I , som kom , pekar man på samma risker som IMF pekar på i sin rapport om . Det handlar, enligt , om tydliga utmaningar kopplade till bostadsmarknaden och hushållens skuldsättning. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet hur han ser på hushållens skuldsättning, och om regeringen är beredd är beredd att vidta ytterligare åtgärder om så skulle vara nödvändigt. 43 Statsrådet (MP): Det är en mycket viktig fråga som lyfter fram. Självklart är det avgörande för ekonomiska utveckling att vi kan förhindra framtida finansiella kriser. Därför har regeringen varit mycket aktiv och tagit initiativ på detta område. senast handlade det om amorteringskravet som fattade beslut om och som , enligt , redan har gett en dämpande effekt på bostadsprisutvecklingen och på hushållens skuldsättning. Detta är glädjande. Självklart kommer vi fortsatt att följa utvecklingen. Vi har också tagit initiativ till breda samtal i riksdag och fått en stor samsyn om att nu ska få ett brett mandat för sitt arbete att minska de risker som finns förknippade med hushållens skuldsättning. Det är en lagstiftning som vi nu håller på att genomföra. Jag är glad över att det har funnits en stor samsyn och en möjlighet till stor enighet i politiken. 44 (S): Jag har egentligen ingen följdfråga utan är ganska nöjd med det svar som statsrådet har lämnat. Jag noterar att det är viktigt att man trycker på samsynen, och då inte bara över de politiska blockgränserna. Det är också viktigt att det finns en bra diskussion mellan regeringen och finansutskott, så att man följer denna utveckling noga. 45 Statsrådet (MP): Jag instämmer i att det är viktigt med en bred samsyn och en kontinuitet över mandatperioder när det gäller dessa frågor. Ser man tillbaka har det vidtagits många åtgärder, exempelvis ökade kapitaltäckningskrav för svenska banker, bolånegolv och amorteringskrav. Detta är en process som vi vill fortsätta med och i dialog med riksdag. Avvecklingen av fas 3 46 (KD): Jag har en fråga till statsrådet om vad som händer med fas 3. Vi har talat om det tidigare, men jag återkommer till det.