prot · H40946 · 2016-12-14 00:00:00 — Ska inte en sådan person få en fair chans att komma in? Hur kommer det sig att man för alla andra – tjänstemän, styckare, slaktare, förskollärare och alla andra – vill ha snabbspår men inte just i den bransch som har en chans och en möjlighet att absorbera mycket arbetskraft ? Vad beror det på? 32 (S) replik: Jag tror att måste göra besök på några byggarbetsplatser någon dag när inte kallar. Då kommer han att upptäcka att hela byggbranschen är full av byggnadsarbetare som har ett annat ursprung. Det slåss för är sina kollektivavtal. Om svenska byggnadsarbetare lyssnar på i debatten kommer de att bli ännu mer övertygade om att de måste stå upp och slåss för sina svenska kollektivavtal. gynnar inte diskussionen med tanke på att man gärna talar om att vi måste sänka löner och trösklar. När svenska byggnadsarbetare lyssnar på detta säger de sannolikt: Det är viktigt att vi står upp för våra avtal. är hela byggbranschen fylld av människor med annan bakgrund än den svenska och människor som inte är födda i . Det är så det ser ut i byggbranschen. Det byggnadsarbetare slåss för är sina kollektivavtal och sin ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Det tycker jag är ganska rimligt. Det är svårt att säga till dem att de ska sluta att stå upp för den modell som jag står upp för och som jag trodde att också en liberal kunde stå upp för: den svenska modellen på svensk arbetsmarknad. Snabbspår är inte till för att dumpa villkoren. Vad jag förstår är också på väg fram med snabbspår, och industrin är på väg fram med att tillverka bostäder för att kunna rationalisera och göra det enklare. Hur de resonerar i får diskutera med dem. Men jag förstår verkligen om de efter att ha lyssnat på i debatten reagerar genom att ännu skarpare stå upp för sina kollektivavtal, med tanke på att det finns en majoritet i den här kammaren som ogillar svenska kollektivavtal. 33 (L) replik: Detta blir lite förvånande. Socialdemokraterna argumenterar ungefär som om det skulle hota kollektivavtalen att delta i snabbspåren. Det är givetvis inte så. Snarare är det så att det ska kunna ge människor en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Låt mig då, herr talman, konkretisera min fråga ännu tydligare. Anser att det underlättar integrationen och etableringen i att inte deltar i snabbspåren? Underlättar det integration och etablering, eller kan det faktum att inte ställer upp på snabbspåren ha en negativ effekt på integration och etablering? 34 (S) replik: Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Om påstående att inte ställer upp på snabbspår hade varit sant hade jag sagt: Nej, det underlättar inte. Men jag vet att det förekommer diskussioner – jag tror till och med att arbetsmarknadsministern kommer att kunna återkomma till det i sitt inlägg – med om hur man ska underlätta för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden via snabbspår och via andra åtgärder. Snabbspår är inte det allenarådande. Snabbspår är en bra modell, men jag tror att den här retoriken är en annan. Man vill återigen peka på att det är svensk fackföreningsrörelse som är hindret. Jag säger det igen, herr talman, och jag tror att det tål att sägas: Den retorik som Liberalerna och andra borgerliga partier har om att vi måste sänka trösklar och sänka löner tror jag inte underlättar diskussionerna om hur man ska gå vidare med snabbspår. Jag tror att när man känner att det finns en majoritet i den här kammaren mot svenska kollektivavtal och för sänkta löner blir oron där ute ganska stor. 35 (SD) replik: inledde sitt anförande med att bjuda in till att åka till en folkhögskola och se hur den förträffliga socialdemokratiska integrationspolitiken fungerar. Jag antar inbjudan. Jag åker gärna och ser det, för det ska bli fantastiskt roligt att se. Jag åker gärna med dig, . Jag vill anta en annan inbjudan. I replikskiftet med påstod du att på svenska byggarbetsplatser finns det jättemånga med utländsk bakgrund. Det stämmer – det är utstationerad personal från övriga , framför allt , som ibland har bedrövliga förhållanden och löner. Men att det skulle vara så många som kommer som är asylsökande, det vill jag se. Jag följer gärna med dig också till en byggarbetsplats och tittar på detta. Är det så att du inte själv hittar någon sådan arbetsplats kanske din man, fackpamp i just , kan hjälpa dig att hitta en sådan. Jag antar det också. Sedan räknade upp en mängd yrkeskategorier som vi nu tillför det svenska samhället genom den stora asylinvandringen, bland annat läkare. Jag vet inte om är medveten om att vi har ungefär en läkare på 277 invånare i . Vi har en sjuksyster på 91 invånare. Av de 163 000 som kom i flyktingvågen behöver 588 vara läkare för att vi inte ska tappa läkartäthet i . Det är svårt att få fram exakta siffror, men ett gott år verkar ungefär 40 läkarlegitimerade i den gruppen valideras i . Ett gott år. Det motsäger ju det du säger. Det är också precis som många fler här har sagt att i just den här flyktingvågen var det extremt låg utbildningsnivå jämfört med tidigare flyktingvågor, det vill säga att vi ser ännu värre problem framöver. Då måste vi mycket riktigt ta krafttag för att få ut människor på arbetsmarknaden. Jag antar alltså dina inbjudningar, och sedan har jag en sista fråga. Ni totalsågar nystartsjobben i er egen budget. Det är undanträngningseffekter, och det är dödvikt. Men vad gör man då? Man lägger inte ned dem. Nej, man riktar bara om dem till nyanlända. Hur kommer det sig, ? 36 (S) replik: Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Jag vill börja med att fråga talmannen om det är rimligt att vi hänvisar till ledamöters familjer och respektive och vilket arbete de har. För det första skulle jag önska att vi kunde kalla anställda i svensk fackföreningsrörelse vid deras rätta titulatur. Jag skulle vilja att kallar anställda i svensk fackföreningsrörelse vid deras rätta titulatur. Är man ombudsman är man ombudsman. ”Fackpamp” tycker jag inte är ett uttryck som är okej att använda i kammaren. Det som är allra minst okej är att hänvisa till att en ledamot i riksdag ska gå hem och kolla med sin respektive vad man tycker om någonting. Jag tycker faktiskt inte att det är okej. Jag vill säga att det är trams som håller på med. Det är en retorik som inte hör hemma i den här kammaren. För övrigt tycker jag att visar väldigt tydligt i det här replikskiftet vad det egentligen handlar om. är inte ett dugg intresserad av integration. Han är inte ett dugg intresserad av att få människor etablerade i samhället. Han vill beskriva att de som har kommit till vårt land inte kommer att duga till något. Det är därför, , det finns ett helt paket med arbetsmarknadsåtgärder som vi i den socialdemokratiskt ledda regeringen har tillsatt. Det finns ett paket av utbildningsinsatser för att få människor att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Vi sorterar inte människor utifrån vilka kunskaper de har. Vi sorterar människor utifrån om de har ett skyddsbehov. De har ett behov av att komma till oss. Sedan är det en ren bonus att det kommer läkare, tandläkare, lärare och andra utbildade människor som kommer att förstärka. De som inte har kunskap ger vi kunskap, men de har inte kommit till vårt land för att de har kunskap. De har kommit till vårt land för att de har sökt asyl. 37 (SD) replik: Jag kan konstatera att jag inte fick ett enda svar på mina frågor. Det är så att 40 validerade, det är inte ens i närheten av 588. Det vill säga att på många av de områden du räknade upp i ditt anförande försämrar vi möjligheter. Nystartsjobben fick jag inget svar om. Det finns en del i er regering och i partier som stöder er regering som tycker att nu när vi har stängt gränserna fungerar mottagningen och integrationen bra – nu kan vi öppna gränserna igen. tar vi emot ungefär 30 000 asylsökande. De integrationsproblem vi har härrör från tiden då vi hade ungefär 30 000 asylsökande eller mindre . Vad tycker du om det, ? Ska vi öka mottagningen igen, eller ska vi stänga gränserna och bara ta emot via UNHCR:s försorg? Tycker du att 30 000 är lagom? En annan fråga jag har till är vad ni ska göra åt de ca 317 000 – det är beräkningar – anhöriginvandrare som kommer fram , enkom beroende på den flyktingkatastrof vi hade och den stora mottagning vi hade i . Hur ska ni lösa den situationen? Hur ska ni lösa den integrationen? 38 (S) replik: Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering har synpunkter på att jag inte svarar på hans frågor. Jag kommer inte att svara på en del av de här frågorna heller, för det är fel debatt. vill ha en migrationsdebatt. Vi har en integrationsdebatt. Det är stor skillnad på integrationsdebatt och migrationsdebatt. Migrationsdebatten var , om jag minns rätt. deltog säkert också i den och ställde samma frågor. talar vi om integration. Det är därför vi socialdemokrater talar om hur vi ska ge människor kunskap, hur vi ska ge människor förutsättningar att bo, hur vi ska se till så att fler kommuner tar emot människor så att man får en bra etablering, hur ungarnas skolgång ska fungera bättre och hur vi ska se till så att vi rustar människor för att få ett bra liv i – på samma villkor som alla andra. Men de frågor som vi diskuterar här är och inte intresserade av att diskutera. och hans parti är bara intresserade av att diskutera varför man kom, om det verkligen var rimligt att man kom, om det ska komma fler och att man inte har motsvarande utbildning. Jag säger det igen: De har kommit till vårt land för att de har flytt hit. De har inte kommit hit för att förstärka vår arbetsmarknad. Men när de är här ska vi se till att de blir en del av samhället. Det blir man genom att gå till jobbet, genom att ungarna går till skolan och genom att man är en del av föreningslivet och det svenska samhället. Det är de frågorna vi diskuterar, men dem är tyvärr inte intresserad av att diskutera. Därför blir de här replikskiftena fullständigt meningslösa. 39 (V): Jag har sagt det förut, i en liknande integrationsdebatt : Varje gång man lyssnar är det något som skaver som en liten sten i skon. Vi har hört ganska tydliga exempel på detta . Den ena företrädaren efter den andra från borgerligt håll är uppe i talarstolen och talar om integrationens utmaningar. Vi hör samma gamla skåpmat om sänkta trösklar, som är en omskrivning för lägre löner och sämre villkor. Vi hör om skattesänkningar och sänkta bidrag, och vi hör om det så kallade utanförskapet. För är det något borgerligheten älskar att tala om är det utanförskap, som de kallar det. Det de glömmer att berätta är att det så kallade utanförskapet är en direkt konsekvens av deras egen klasspolitik. har framför allt moderata företrädare tävlat i att be om ursäkt för den flyktingpolitik som fördes vid makten. som vi alla ser tv-bilder på civila som slaktas i ruinernas , massgravar som avtäcks i och terrordåd som skakar verkar tycka att medmänsklighet är ett omodernt sänke. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Men, herr talman, det finns gott om saker som och borgerligheten i stället borde passa på att be om ursäkt för. Var är ursäkterna för att varje politiskt förslag de genomförde under sina vid makten handlade om att rigga systemet för dem som har mest och klarar sig bäst? Jag talar om skattesänkningarna på 140 miljarder, låglöneivern och de otrygga anställningarna, det bristande bostadsbyggandet, privatiseringarna, det fria skolvalet och den fria etableringsrätten som segregerar och sorterar och drivet att låta välfärdstjuvar sänka ned sina sugrör i vår välfärd för att göra vinst. Var är ursäkterna för ett etableringssystem som slog sönder kommunernas etablering och i stället ersatte den med ett haveri av allra värsta sort, med skumma etableringslotsar och en väldigt oklar ansvarsfördelning mellan myndigheter och kommuner? Nej, det är påfallande tyst om borgerlighetens ansvar för ökande klassklyftor, segregation och bostadsbrist. I stället har de mage att peka på dem av oss som faller igenom trygghetssystemen, som inte får det stöd till utbildning som krävs eller som tvingas bo väldigt trångt på grund av bostadsbrist och säga att det nog är vi som är problemet. De skyller på dem av oss som tvingas leva på botten av det orättvisa klassamhälle de gör sitt allra bästa för att fördjupa och bevara. Det är ett ganska välkänt gammalt klassförakt. Det nya är att det nu dessutom allt oftare förklaras med ursprung, födelseort eller religiös tillhörighet. Vi i är glada och stolta över den budget som vi lyckats åstadkomma tillsammans med regeringen. Den står på många sätt för en annan inriktning på politiken, med reformer som prioriterar och stärker välfärdssystemet och tar viktiga steg för att jämna ut levnadsvillkor. Vi lever i när klass inte bara har kön utan även färg. fattigaste är kvinnor och utlandsfödda. Därför har det varit avgörande för att den budget vi nu lägger på bord just tar viktiga steg för att prioritera dem som har minst i vårt samhälle och för att stärka den välfärd som är helt avgörande för allas möjlighet till trygghet och bättre livsvillkor. 10 vänstermiljarder, steg för ett rättvisare skattesystem, investeringsstöd för att öka byggandet av hyresrätter med rimliga hyror, satsningar på svenska , språkundervisning på folkhögskolor, fler behöriga sfi-lärare och stärkt validering är viktiga steg för just det område vi debatterar . Det betyder inte att vi inte har saker kvar att göra. Det finns väldigt stora orättvisor kvar i samhället, och det är inget som går att snabbt reparera; det har tagit att skapa klyftorna. De förslag vi nu lägger fram kan hjälpa till att öppna dörrar för dem som står utanför arbetsmarknaden. Som konstaterat i magasinet Arena är det som krävs inte sänkta trösklar utan att dörrar öppnas – och det är ju arbetsgivaren som kan öppna dörrarna. Det kan ske antingen genom att man har den kompetens som behövs eller genom att den diskriminering som gör att dörren hålls stängd motverkas. Det är dessa två helt basala saker vi behöver göra. Det som skaver som en sten i skon i dagens debatt är just detta: att borgerligheten omöjligen kan ha några lösningar för att minska det de kallar utanförskapet. Det är ju en direkt effekt av deras klasspolitik. Ett samhälle som verkligen skapar förutsättningar för inkludering, trygghet och sammanhållning kan bara byggas på en ekonomi och ett samhällsbygge som gynnar oss alla och inte bara de få. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Det är ingen hemlighet att inte står bakom vare sig de inskränkningar i flyktingpolitiken som ingicks i migrationsöverenskommelsen eller den tillfälliga lagen. Vi är nämligen helt övertygade om att trygghet är den bästa grunden att bygga en framtid på. när regeringen och stora delar av oppositionen har lagstiftat om att splittra familjer och slå sönder etablering och trygghet med tillfälliga uppehållstillstånd är ett av de viktigaste integrationspolitiska förslag man kan komma med att återigen låta familjer återförenas och att låta permanenta uppehållstillstånd vara grunden för dem som får skydd i . vill se en annan migrationspolitik, en politik som står upp för asylrätten och sätter de mänskliga rättigheterna i centrum. Vi vet att en stark och generell välfärd måste vara grunden för en fungerande etablering och ett mer rättvist och jämlikt samhälle. Vi vet också att det kräver en ekonomisk politik som är till för oss alla och ett skattesystem som jämnar ut de klyftor som växt i . kommer att fortsätta att driva på för att åstadkomma detta. Och därmed, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 40 (L) replik: Jag noterar att ni i går till storms mot den politik som man menar ska slå sönder en etablering, för att därefter avsluta anförandet med att yrka bifall till utskottets förslag. Det kanske ska poängteras för och att ni deltar i budgetsamverkan med regeringen. Ni står bakom budgeten. Det betyder att ni står bakom att man nollar budgeten för familjeåterförening, till följd av den lagstiftning antog . Om ni i ska stå här i talarstolen och säga att alla ska få permanenta uppehållstillstånd och att vi ska ha en helt annan migrationspolitik, varför sitter ni då i förhandlingar med regeringen om budgeten? Förklara gärna för mig hur det ska gå till! Ni är ju med på en statsbudget som innebär den hårdaste asyl- och flyktingpolitik någonsin har haft, i alla fall i modern tid. Det andra, herr talman, är att säger att det som krävs inte är sänkta trösklar utan öppna dörrar. Men det är svårt att öppna en dörr om det är en tröskel i vägen, så att säga. Då kanske man behöver hyvla ned den tröskeln en aning. säger i talarstolen att sänkta trösklar, som Alliansen ofta använder som vokabulär, är en omskrivning för lägre löner, men det behöver det inte alls vara. Det kan också handla om sådant som vi från det gemensamma subventionerar för att sänka trösklar, till exempel RUT-avdrag. Det är ett utmärkt sätt att sänka trösklarna till arbetsmarknaden. Men det innebär inte lägre lön för människor. Jag har förstått att till varje pris vill undvika en ökad lönespridning. Jag förstår er argumentation för detta även om jag inte delar den. Men jag kan för mitt liv inte förstå varför motsätter sig sänkta trösklar som inte innebär lägre löner. 41 (V) replik: Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Det är ganska intressant. Som säger finns det redan omfattande subventioner att få i form av olika typer av anställningsstöd. Ändå envisas Alliansens företrädare med att komma med förslag som handlar om att sänka lönerna ytterligare. Men om arbetsgivaren inte kan tänka sig att ens betala hälften av en vanlig lön, hur låg lön är det då man vill betala? var inne på detta tidigare i ett replikskifte. Det är ju om detta hela vår konflikt handlar. Vi tycker att människor ska kunna leva på sin lön. Man ska kunna leva på ett jobb, på en heltidslön. Det ni föreslår kommer att innebära det helt motsatta. Det är inte ett sådant samhälle vi vill ha. Subventionerade anställningar är inget problem för . Vi tycker att det är helt nödvändigt. Det finns en rad situationer där det är viktigt och bra. När det gäller sänkta trösklar vet vi redan från en hel rad praktiska försök med sänkta lönekostnader att det inte ger de resultat ni hoppas på. Vi såg det med lönekostnaden för ungdomar och med restaurangmomsen – det gav inte den effekt som man hoppades på, och vi är inte beredda att använda våra skattepengar på det sättet. Vi vill göra något annat och skapa riktiga jobb. Tittar vi på länder i där det finns många låglönejobb kan vi inte se att de har en bra fungerande arbetsmarknad. Det är länder som , och så vidare. Det finns jättemycket låglönejobb där. Är det bra? Nej, det är det faktiskt inte. Det är inte en bra arbetsmarknad för majoriteten. 42 (L) replik: Jag vet inte om vi ska jämföra oss med och , men sanningen är att det finns väldigt många låglönejobb i också, i en ständigt växande svart sektor. Det är bara att titta i servicesektorn i . Där kommer man sannolikt att hitta en hel del personer – det kan vara papperslösa, asylsökande, människor som har bott i eller människor som är födda i – i en skuggtillvaro, i ett skuggsamhälle i . Som liberal menar jag att om vi ska kunna inkludera dem måste vi sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. argumenterar för att subventionerade anställningar är okej. Det innebär ju att man lägger hela subventionen på arbetsgivaren. Med RUT-avdrag lägger man inte subventionen på arbetsgivaren utan på konsumenten. Det är på samma sätt när man köper en miljöbil. Man får en subvention på den, och det slås ut på alla skattebetalare. Det är samma princip. Ja, om vi ska kunna sänka trösklarna kommer vi fortsättningsvis att behöva subventionerade anställningar. Vi kommer också att behöva modeller där vi på olika sätt främjar nya och breda marknader genom att subventionera konsumenten, genom till exempel RUT-avdrag, ROT-avdrag och annat. Vi kommer också att behöva en del skattesänkningar, och vi kan också behöva lägre ingångslöner i vissa sektorer. Jag tror att vi behöver allt av detta. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Jag noterar dock att det enda ställer upp på är att lägga hela subventionen på arbetsgivaren. Det kanske är nutidens form av socialism, men jag vet inte om den nödvändigtvis hjälper dem som står längst bort från arbetsmarknaden. 43 (V) replik: I vanlig ordning vill alltid så mycket att det blir ganska yvigt och ganska många olika frågor och anslag på samma gång. Jag noterar att Liberalerna i sitt budgetförslag i vanlig ordning ger 80–av sina skattesänkningar till de allra rikaste. Det visar tydligt vem man tycker är viktig i samhället. Jag delar inte alls uppfattningen att det är de som behöver mest i vårt samhälle. När det gäller detta med låglönejobb och lågkvalificerade jobb bedömer faktiskt att ungefär hälften av arbetsstyrkan i är överkvalificerad för sitt arbete. Det ger något som kallas bumping down-effekt, det vill säga att de som inte har så bra kvalifikationer faktiskt pressas ut av människor som har bättre kvalifikationer. Det behöver är högkvalificerade arbeten, inte tvärtom. Detta är något ni aldrig pratar om, utan ni fortsätter att pressa ut dem som inte har förutsättningar på arbetsmarknaden. Det är inget jag ställer upp på. Jag är helt övertygad om att det vi behöver göra är att rusta dem som behöver det med utbildning, så att dörren kan öppnas och så att också den som har en god utbildning får möjlighet att fortsätta sin jobbresa vidare i systemet. Det är vad har gjort historiskt, och det är vad vi behöver göra nu också. Det har ni varit emot, och det förvånar mig inte ett dugg. Det är klassisk borgerlig politik att motsätta sig utbildning för dem som behöver det och i stället säga att lägre löner och sämre villkor är vägen framåt. Så kommer det aldrig att vara för . När det gäller budgeten är det ingen hemlighet för någon i vad tycker om den tillfälliga lagen. Det finns en rad andra i budgeten som vi inte heller har förhandlat om, till exempel pensionssystem och annat, men det finns där. 44 (KD) replik: Jag tycker att det är bra att man har värderingar, och i politik ska man ha ideologiska glasögon. Vi ska ha en generös flyktingpolitik, men måste vi ha en kontext av realism. säger att det är fel att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Men om vi i stället hade sagt att det inte är fel att människor ska gå på bidrag? Vi försöker ju säga att vi måste försöka få in personer på arbetsmarknaden i stället för att de ska gå på bidrag. Det är ju på så sätt de kan arbeta sig vidare för högre löner. En möjlighet är att man försöker skapa jobb enligt en gammal kommunistisk modell, där man hittar på olika jobb. Alternativet är att man faktiskt lyssnar på arbetsgivarna. Jag vet inte om och har lyssnat på arbetsgivarna. De säger: Om det nu har kommit jättemånga personer som har väldigt låg utbildning kan vi inte anställa dem med de lönenivåer som är . Då säger och att man ska subventionera den första delen av lönen och låta dem gå på nystartsjobb, instegsjobb eller någon annan typ av subventionerad anställning. Men så fort den subventionen tas bort vill ju arbetsgivaren inte ha personen kvar, för man har inte råd att betala lönen. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Vad är då alternativet? Vi försöker hitta alternativ. Exempelvis föreslår vi i introduktionsanställning, där man går in på lite lägre lön men senast ska vara uppe i vanlig kollektivavtalsenlig lön. Vad är det för fel i att inte blanda in statliga subventioner och i stället låta arbetsgivare och arbetstagare själva sköta detta? 45 (V) replik: är vi tillbaka i frågan hur låg lön ni egentligen vill att människor ska ha. Som jag sa förut finns det redan möjlighet till subventioner som omfattar halva lönen. Jag har väldigt svårt att se varför man skulle vilja sätta den ännu lägre. När det gäller detta med att hitta på arbeten är det helt uppenbart att det får konsekvenser. parti har varit del av en regering som har sänkt skatterna med 140 miljarder. Tror ni att det inte märks?