prot · H40944 · 2016-12-12 00:00:00 — § 1 Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:162 Interpellation 2016/17:162 strukturerade politiska dialog med av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. Interpellation 2016/17:165 Interpellation 2016/17:165 Situationen i av Amineh Kakabaveh (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. Interpellation 2016/17:168 Interpellation 2016/17:168 Fred och demokratisk ordning i efter av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. § 3 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2016/17:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkanden 2016/17:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i 2016/17:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i 2016/17:SkU16 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas 2016/17:SkU17 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas 2016/17:SkU18 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om tvistlösningsmekanismer vid dubbelbeskattning i Europeiska unionen 2016/17:SkU19 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer betänkande 2016/17:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2016/17:1 delvis) 1 (M): Vi i står bakom vår budgetmotion, men eftersom har antagit andra totalramar och vi ser statens budget som en helhet deltar vi inte i beslutet avseende utgiftsområde 22 Kommunikationer utan lämnar i stället ett särskilt yttrande. En väl fungerande infrastruktur i hela landet är en bärande del av plan för ett starkare . Infrastrukturen är blodomlopp som lägger grunden för jobb och tillväxt. Genom att satsa på en robust järnväg, tyngre lastbilar, ett transportpolitiskt råd och utbyggnad av laddstolpar kommer budgetmotion att bidra till att detta blodomlopp fungerar bättre som klimatpåverkan minskar. Tyvärr är det uppenbart att regeringens budget ger med den ena handen och tar med den andra. Regeringen framställer sig som alla goda gåvors givare, men notan för alla nya bidrag och så kallade satsningar skickas till löntagare och företag, och vi ser hur flyget, lastbilarna och bilisterna får höjda skatter. Det är en skadlig politik för jobb och tillväxt i . Vi moderater ställer inte trafikslag mot varandra. behöver tåg, bilar, lastbilar, flyg och fartyg, och vi vill inte medverka till en debatt där ett trafikslag ska prioriteras upp på ett annat trafikslags bekostnad. Bilen är lika viktig för landsbygdens vardag som pendeltåget är för storstadens. Om man menar allvar med att hela ska leva är man skyldig att se alla människors och företags transportbehov. Politik handlar inte bara om kronor och ören. I en värld av prioriteringar handlar det om vad vi lägger pengarna på och hur. Det är alla politikers skyldighet att verka för att varje skattekrona används så effektivt som möjligt. Inte minst gäller detta statens infrastrukturinvesteringar. Därför vill vi i i vår budgetmotion inrätta ett transportpolitiskt råd likt det finanspolitiska råd som finns . Förslaget innebär att en kommitté av oberoende experter ska granska hur medlen till infrastrukturen används för att säkerställa att den samhällsekonomiska nyttan väger tungt och på så sätt bidra till att varje investerad skattekrona gör maximal nytta för samhället. ser vi hur regeringen blundar för de systemfel som finns på svensk järnväg. De stora satsningar som görs på underhåll kommer inte ut i spåren, eftersom det är trångt och för att det finns problem i organisationen. Därför tycker jag att det är anmärkningsvärt att regeringen inte agerar utifrån de slutsatser som finns i vår tids största utredning av järnvägens organisation. Man till och med vägrar att skicka utredningen på remiss. bedriver regeringen en ideologisk experimentverkstad med ett återförstatligande av järnvägsunderhållet – ett återförstatligande som den egna utredningen varnar för och som enligt all forskning skulle ge oss mindre underhåll för varje satsad krona. Det är en oklok politik, herr talman. är central för att arbetspendlingen och människors resande ska fungera runt om i landet. Resenärer och företag ska kunna lita på att tågen går . Därför bygger vi vidare på alliansregeringens framgångsrika ökade satsningar på järnvägsunderhåll. Den tid då underhållet användes som en budgetregulator måste vara förbi. Det är uppenbart att har fått ett stort inflytande över regeringens transportpolitik. Ett exempel är hur man motarbetar en viktig reform gällande tunga lastbilar. Plötsligt säger regeringen att de tunga lastbilarna inte ska vara tillåtna på de vägsträckor där det finns andra transportalternativ, till exempel på sjön eller järnväg. Det känns något märkligt när regeringens egen myndighet säger att till exempel E4:an och andra stora, viktiga vägar skulle lämpa sig väl för de tyngre lastbilarna. I budget satsar vi för att stärka våra vägar och tillåta tyngre lastbilar upp till , något som gjorde och då till och med upp till . Vi vill investera för att stärka våra vägar. Reformen leder till att samma transporter som görs kan utföras med färre lastbilar, till gagn både för miljön och för lönsamheten hos våra svenska åkerier. Men regeringen och driver på för att göra denna reform verkningslös. Jag tycker att det är sorgligt att vägmotstånd har fått grepp om hela regeringen. ser att mobilitet, tillväxt och minskade klimatutsläpp kan gå hand i hand. Med elbilar, elvägar och biodrivmedel ser vi till att utsläppen begränsas, medan transporterna kan tillåtas fortsätta öka. Ett avlångt land som är beroende av fungerande transporter. Avslutningsvis vill jag återigen understryka strävan efter en transportpolitik som håller ihop hela och som fokuserar på att få ut så mycket och så god infrastruktur som möjligt för varje investerad krona. Vi får inte missbruka vår makt för politiska prestigeprojekt. Infrastrukturen ska bygga starkt och komma hela till del för jobb och tillväxt i hela landet. I detta anförande instämde , , och (alla M) samt (C). 2 (MP) replik: Jag tyckte att det var intressant att få ta del av syn på transporter, och jag fäste mig särskilt vid att ni anser att bilen är viktig för landsbygdens vardag. Det tror jag verkligen stämmer. Även om vi vill bygga ut järnvägar och cykelvägar är det nog otvivelaktigt så att de flesta människor som bor utanför storstäderna tycker att bil är viktigt för att klara de nödvändiga transporterna. Då undrar jag hur laddstolpar ska klara transporterna för vardagen. Det finns 5 000 elbilar i , medan personbilsflottan i totalt sett uppgår till 4,5 miljoner bilar. En elbil kostar i runda slängar 150 000−200 mer än en vanlig bil, så jag ser inte riktigt hur vi rent praktiskt ska lösa transporterna på landsbygden med hjälp av laddstolpar. Om frågar sina kollegor i eller hur människor ska kunna förflytta sig och klara sina dagliga transporter lär hon få höra att tågpendling är ganska viktigt som komplement till bil. Därför undrar jag hur kan minska utvecklingsanslaget i sin budget. säger att bygger vidare på alliansregeringens satsning, men det var ju alliansregeringen som tog initiativ till Sverigebygget så att Ostlänken och en ny stambana mellan och skulle kunna bli av. Av vilken anledning tycker inte längre att det alliansinitiativet var en god idé? 3 (M) replik: Tack, , för frågan! Vi i är väldigt tydliga med att vi både behöver öka järnvägsunderhållet och bygga ut svensk järnväg. Därför är vi för att Ostlänken byggs, och därför är vi för att den nya sträckan mellan och byggs. Däremot har vi sagt att ett totalt projekt om höghastighetståg som leder till en samhällsförlust på inte är en klok investering. Vi tycker att man bör se kunna se över om även de delar som ligger i nuvarande nationell plan – alltså de sträckor som nämner – går att anpassas till mer traditionell hastighet om . Vi är tydliga med att järnvägsinvesteringarna ska bli av, men vi tycker inte att politiska prestigeprojekt får dra iväg. Om ett projekt som kostar riskerar att tränga ut många andra viktiga investeringar måste man dra i nödbromsen. Så ja, vi vill satsa på svensk järnväg. Men vi vill också satsa på laddstolpar, elvägar, ett system med bonus–malus och en reduktionsplikt för att se till att vi ställer om hela fordonsflottan. Vi vill möjliggöra för städer att reservera mark för bilpooler. Vi har en mängd olika förslag för att ställa om också på vägsidan. Vi tror, till skillnad från , att vi inte ska bedriva krig mot vägen eller mot bilen utan mot de utsläpp som förstör klimatet. Det är en väsentlig skillnad. 4 (MP) replik: Jag har förstått att ni säger att man inte ska ställa transportslag mot varandra, . Men såvitt jag vet kan inte staten använda samma pengar två gånger, lika lite som jag tror att du kan göra det i din personliga budget. Om man ökar något måste något annat minska om man inte har mer pengar. Vad jag kan se i ert yttrande har ni mindre pengar till utveckling. Hur ska man då kunna hålla för troligt det som dina partikollegor i och säger – att vi självklart måste kunna färdigställa järnvägen så att vi kan åka snabbt mellan de olika städerna? Hela världen har en urbanisering, och jag trodde att – åtminstone tidigare – var ett modernt parti som bejakar att människor vill bo i städer och vill kunna resa snabbt mellan städer. Hur ska de kunna göra det om ni anslår mindre pengar till utveckling av transporter? 5 (M) replik: I nästa ärende som vi ska diskutera talar vi om den kommande tolvårsplanen för svensk infrastruktur. Där tycker jag att det är uppenbart att har större ramar än vad regeringen har. Så nog har vi höga ambitioner när det gäller att bygga ut svensk infrastruktur! Det är precis som jag sa: Vi ställer inte transportslag mot varandra. Vi ser att vi kommer att behöva investeringar i järnväg, väg, sjöfart, flyg och cykel. Det innebär alltså att vi till exempel inte accepterar regeringens kommande ramar, som enligt egen generaldirektör riskerar att försämra vägstandarden runt om i landet. Vi accepterar inte den formen av politik. Tack vare att vi också säger nej till höghastighetståg för har vi möjlighet att fokusera på att bygga annat. Det återstår att se. Regeringen har inte presenterat någon seriös finansiering eller tidsplan för sina höghastighetståg. Men utan tvivel kommer den typen av satsningar att innebära att dagens järnväg och dagens vägar får stå tillbaka. För som sagt: Inte heller regeringen har obegränsade resurser utan kommer att behöva göra prioriteringar. Vi kommer att säkerställa att svenskt vägnät håller hög standard. Vi kommer att bygga ut järnvägen, och vi kommer att underhålla järnvägen, men vi kommer att göra det klokt. Och vi kommer inte att låta politiska prestigeprojekt dra iväg. Vi tar ansvar för skattebetalarnas pengar. 6 PER KLARBERG (SD): hade en högre satsning på utgiftsramarna än regeringen. gjorde därmed en annan beräkning av statens inkomster än vad som hade blivit fallet med vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskat avstår vi från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 22. Vår gemensamma infrastruktur betingar ett enormt värde och är en resurs utan vilken staten som sådan hade varit omöjlig. För att hålla jämna steg med statens ambitioner att ständigt erbjuda bättre och effektivare service för medborgarna måste infrastrukturen kontinuerligt utvecklas. Minst lika viktigt är att satsningarna görs samhällsekonomiskt sunt och på de projekt som är mest brådskande och lönsamma och skapar störst nytta som man tar hänsyn till aspekter som landsbygd, familjeliv och företagande. ERTMS är en standard för signalhantering på järnväg. anser att ERTMS i inte bara skulle vara ekonomiskt oförsvarbart utan dessutom helt onödigt. har redan ett adekvat signalsystem, och de enda sträckor som egentligen är betjänta av ERTMS är höghastighetsjärnväg med tåg som färdas i . Därför vill slopa regeringens satsning på införandet av ERTMS. Jag ämnar återkomma till ERTMS-frågan i vår nästa debatt . har sämsta kontaktledningssystem. av alla driftsstörningar i infrastrukturen för järnväg består av nedrivna kontaktledningar, jämfört i övriga . Denna avvikelse påvisar att genomgripande åtgärder är nödvändiga för att säkerställa energiförsörjningen. Därför vill , som ett första steg, EU-certifiera elsystemetet för att förhindra kontaktledningsnedrivningar. Järnvägsunderhållet i har nästan helt havererat. En alltför stor del av arbetet utgörs av akuta åtgärder i stället för förebyggande underhåll, mycket på grund av att infrastrukturen använts som en budgetregulator. Därför väljer att kraftigt satsa på järnvägsunderhållet i väntan på regeringens tillförda medel efter innevarande mandatperiod. För att ytterligare stärka svensk infrastruktur vill införa en särskild marknadspott för att åtgärda hastigt uppkomna flaskhalsar som står i vägen för till exempel betydande näringslivssatsningar. Anslaget ska disponeras av , och det ligger i linje med vad som har framförts av Näringslivets Transportråd. Regeringen vill kanske införa en så kallad kilometerskatt, det vill säga en skatt som betalas av åkerierna för varje avverkad kilometer. Detta skulle ovanpå tidigare nämnda faktorer innebära nådastöten för många svenska åkerier, med i vissa fall en nära nog fördubbling av skattetrycket när det gäller trafikspecifika skatter. motsätter sig därför en skatt på avstånd. Registrering av cabotagetransporter anser vi ska ske vid ankomst till våra gränser. förespråkar ett elektroniskt system likt det tyska LKW-Maut-systemet för bilar vägande över . Systemet bygger på att transpondrar monteras i de lastbilar som man vill ska utföra transporter i , vilket gör att myndigheterna lätt kan kontrollera färdväg och antal dygn som en utländsk bil har befunnit sig i landet. Detta säkerställer att avgifter betalas samt att kör- och vilotidsdirektivet efterlevs. Polisen skulle på detta vis få ett effektivt verktyg för att stävja det alltmer omfattande fusket. För att beivra fusket på vägarna kommer det framöver även att krävas stora satsningar på trafikpolisen. har antalet trafikpoliser på våra vägar minskat från drygt 1 800 till omkring 190 . Därför anser att det krävs en ambitionshöjning gällande utbildning och rekrytering av specialiserade poliser. Dessa bör i sin tur vara organiserade i en separat gren av polisen i likhet med tyska BAG och liksom sin tyska förebild kunna bli helt självförsörjande. I övrigt, herr talman, hänvisar jag till särskilda yttrande. 7 (S) replik: föreslår 2 miljarder mer till järnvägsunderhåll, 1 miljard till ett slags marknadspott och till en isbrytningsverksamhet som staten ska finansiera. Jag tycker att det skulle vara väldigt intressant att höra om Per Klarberg, , kan tala om hur det här ska finansieras. Är det så att den satsning på 2 miljarder extra ni gör på järnvägsunderhåll sker på bekostnad av den extra satsning vi gör på lågstadiet i form av färre elever i klasserna, alltså mindre grupper? Är det bättre att ha ett högre järnvägsunderhåll? Är det möjligtvis så att marknadspotten kommer att betalas genom att ni tar bort bostadstillägget för pensionärer 2017? 800 miljoner står det i er budget att ni ska ta bort för pensionärerna. Det låter ju behjärtansvärt med en marknadspott, men ska det ske till priset av att nästa års bostadstillägg för pensionärer tas bort? Det är likadant när det gäller isbrytningsverksamheten. säger , , att staten ska gå in och betala. Det Per Klarberg inte vill att staten ska betala är barnbidraget fullt ut. Där tar ni bort ungefär 500 miljoner. Föräldraförsäkringen minskar ni med 190 miljoner . Hur får ni detta att gå ihop? 8 PER KLARBERG (SD) replik: Vad gäller satsningarna som anförde är vi i princip självfinansierade vad gäller omstruktureringar i budgetalternativet för utgiftsområde 22. Man kan bland annat läsa att vi drar ned med ungefär 2 miljarder på utvecklandet av ERTMS-systemet i . Vi drar även in för cykelinfrastruktur. Det är pengar som vi anser behövs betydligt bättre i det förebyggande underhållet. Vad gäller isbrytningen anser vi att den är rent tokig. En järnvägsvagn som färdas över är inte med och bekostar snöröjningen på svenska vägar. Varför ska då en järnvägsvagn som färdas mellan och , mellan och , bekosta isbrytningen uppe i ? Det är anledningen till vår satsning – vi vill att staten går in och subventionerar och betalar isbrytningen. 9 (S) replik: Omstruktureringen du talar om, Per Klarberg, alltså att inte införa det nya signalsystemet ERTMS, betyder att ni ändå måste få fram pengar till att åtgärda det befintliga systemet ATC. De pengarna syns inte i ert budgetförslag, så du blir svaret skyldig. Tala om för svenska folket hur det är! Det är inte nog med att ni vill försämra barnbidraget, försämra lågstadiet och ta bort bostadstillägg för pensionärer. Ni tar också bort 16 miljarder till kommunerna – 16 miljarder . Hur ska detta kunna ses som ett tillfredsställande förslag från ett av största oppositionspartier? Ni vill försämra på område efter område, men ni vill ha till isbrytning. Det är viktigt. 10 PER KLARBERG (SD) replik: Jag tror bestämt att har missuppfattat det här med ERTMS kontra ATC. Att man sparar in 2 miljarder på ERTMS-systemet innebär i sak inte att ATC-systemet är i behov av en upprustning för . ATC-systemet i är uppbyggt och välfungerande. Vi har inga behov av någon som helst renovering av ATC-systemet. Om vi sparar 2 miljarder på ERTMS-systemet innebär det alltså inte att ATC-systemet behöver . Jag hävdar fortfarande att vårt budgetalternativ är det bästa och att vi har en budget i balans. 11 (C): Självklart står jag som företrädare för i denna debatt bakom den budget som har lagt fram i riksdag och som vi har att diskutera en del av. behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och dem som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som en del orter växer och utvecklas drabbas andra orter av neddragningar i globaliseringens och tidigare finanskrisers och lågkonjunkturers spår. Regeringen, den socialdemokratiska och miljöpartistiska med stöd av , har visat sig vara rätt oförmögen att hantera dessa utmaningar. En väl fungerande transportinfrastruktur – vägar, järnvägar, sjöfart, flyg och it – är en grundförutsättning för att det ska gå att bo, leva, arbeta och finnas i hela landet. Att näringslivets transporter fungerar är viktigt för att möjliggöra landets välstånd och för att det ska finnas företagsamhet, arbete och utbildning i hela landet. I fråga om den viktiga transportinfrastrukturen är – till skillnad från regeringen – övertygat om att teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, regelförenklingar, fortsatt liberalisering och en omställning till biobaserade drivmedel gör att ett växande transportarbete i hela landet kan ske utan att miljö- och klimatpåverkan ökar. Mitt intryck, herr talman, är att regeringen – Socialdemokraterna och med stöd av – tänker och resonerar precis tvärt-om. Det tar sig uttryck i bland annat ett energiskt utredande av massiva skattechocker på avståndsberoende gods- och persontransporter. Så vill regeringen möta klimatutmaningen – på ett helt omvänt vis som kommer att driva på urbanisering och utslagning av landsändar och försvåra övergången till biobaserade drivmedel. På det hela taget är det djupt tragiskt. Till skillnad från regeringen driver på för en politik där de nationella målen om en fossiloberoende fordonsflotta och att alla delar av landet ska ha möjlighet att bidra och växa är förenliga mål. I politik spelar de statliga infrastrukturinvesteringarna en viktig roll. De gör skillnad mot den politik regeringen för. , flyget, sjöfarten, riksvägarna och de 42 000 milen enskilda vägar är alla lika viktiga. För är även it ett transportslag – det femte transportslaget. Bredband och mobiltelefoni minskar avstånden mellan människor och möjliggör digitala tjänster som kan ersätta, komplettera och effektivisera fysiska transporter och kommunikationer över avstånd. Det leder till produktivitets- och teknikutveckling i den befintliga transportinfrastrukturen. Därför, herr talman, är det rimligt att tala om fem transportslag. prioriterar till skillnad från regeringen att öka underhållet av järnvägen, att öka och tidigarelägga nyinvesteringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar och att ytterligare investera i it- och bredbandsutbyggnad. Eftersom till skillnad från regeringen värnar om hela landets utveckling är det av största vikt för att de resurser som satsas på infrastruktur också fördelas över hela landet. Person- och godstransporter på de svenska vägarna och järnvägarna samt via flyg och sjöfart ökar . Därför är det angeläget med fortsatta satsningar på underhåll. Men i det budgetförslag från regeringen som vi just nu hanterar kan vi konstatera att av regeringens satsningar på nyinvesteringar i infrastruktur, , ligger hela summan bortom denna mandatperiods utgång. Det får anses vara rätt defensivt. När det gäller underhåll och kapacitetshöjningar i det befintliga järnvägssystemet ökar regeringen sammanlagt med endast 0,2 miljarder . Inte heller det kan anses vara offensivt eller tillräckligt. För att snabbt påbörja arbetet för en mer välfungerande järnväg föreslår därför i sin budgetmotion att ytterligare och satsas på järnvägsunderhållet. Som tidigare nämnts betraktar it, informationsteknik, som det femte transportslaget, vid sidan av de fyra traditionella. Regeringen har – utöver ett stort fummel med utauktionerandet av 700-megahertzbandet – visat sig vara rätt så ointresserad av att ytterligare stötta de krafter som arbetar för en bättre digital infrastruktur och vardag i hela landet. För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta föreslår därför att ytterligare 1 miljard avsätts för förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. Jag yrkar givetvis bifall till reservation 2. 12 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. I övrigt hänvisar jag till det särskilda yttrandet vad gäller Liberalernas budgetförslag, då vi inte deltar i beslutet om ramarna. Liberalerna har andra prioriteringar och förslag jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Trafikslag anses vara järnvägstrafik, vägtrafik, luftfart och sjöfart. Politiska beslut och myndigheternas insatser och redovisning inom transportsektorn följer denna modell. Men cykling betraktas inte som ett trafikslag. Att cykling inte är ett trafikslag påverkar mål, medel och uppföljning. Cykling handlar om transporter, men också om folkhälsa. Vi kan konstatera att exempelvis andelen barn som cyklar nu sjunker. Vi i Liberalerna anser att det behövs ett ytterligare trafikslag och att cykling ska betraktas som ett sådant. Det behövs samlad och ny kunskap kring hur cyklismen ska utvecklas. Kunskapen behöver samlas så att alla kan ta del av kunskapsläget. Vi avsätter därför l0 för att skapa ett kompetenscenter på nationell nivå, där kompetens och kunskap kan utvecklas. Vi anser också att det ska finnas en cykelambassadör, som ska samordna insatserna på nationell nivå. Vi vill alltså ha ett nationellt kompetenscenter – ett kansli – för samlad kunskap och best practice. Vi avsätter också i ett nationellt anslag för cykelinfrastruktur.