prot · H30958 · 2016-01-26 00:00:00 — Det var inte alliansregeringens förtjänst, men flygbranschen tog själva initiativ till att börja använda bättre och mer miljövänliga bränslen. Dessa är dock dyrare. Det kostar mer för flygbolagen att använda dessa bränslen, och det flygbolagen själva säger är att inför man en flygskatt så minskar givetvis flygbolagens marginaler och sannolikt kommer man då, enligt branschen själv, att vara tvungen att sluta använda de mer miljövänliga bränslena. Det är en dålig politik för miljön, och det är en dålig politik för goda kommunikationer i hela landet, därför att en flygskatt kommer att göra resandet dyrare. Jag vill fråga ministern om hon kan tänka sig att införa en flygskatt även om hon ser att det faktiskt bidrar till precis det motsatta, det vill säga sämre miljö och sämre kommunikationer i vårt land. 50 Statsrådet (S): Utöver det som jag nämnde i mitt interpellationssvar finns det naturligtvis många andra saker som pågår. När det gäller alternativa bränslen och den typen av frågor ligger det ansvaret till största delen på andra departement och under andra ministrars ansvarsområde, till exempel energiministern, där har ett antal forskningsprojekt och där man tar en aktiv del i att utveckla nya bränslen. , som ligger under mitt område, har en aktiv del i bland annat utveckling med en fast tankstation, och även från finns projekt som pågår. Här finns alltså ett arbete som pågår och som är väldigt positivt. Jag tror ändå att man kan konstatera att eftersom det här är en internationell bransch där man också konkurrerar internationellt är det viktigt att de internationella regelverk som finns främjar en omställning. Även om svenska flygbolag eller svensk flygindustri är väldigt framsynta och går före kan man ju inte göra det på ett sätt som långsiktigt undergräver den ekonomiska konkurrenskraften. Därför är de internationella regelverken och att verkligen driva på i internationella sammanhang men också i EU-sammanhang väldigt viktigt. Det handlar om både regelverk och till exempel regleringar av nya flygplan och deras koldioxidutsläpp, men det handlar också om att exempelvis komma vidare med frågorna om ett gemensamt europeiskt luftrum som när man kan välja kortare och mer effektiva rutter också kan bidra till minskade utsläpp. När det gäller flygskatt står det väldigt tydligt i direktiven att en sådan ska bidra till målet om minskat koldioxidutsläpp och att skatten inte får utformas på ett sätt som äventyrar tillväxt och tillgänglighet i hela landet och naturligtvis inte heller jobb. Det innebär att om utredningen kommer med ett förslag som inte bidrar till minskade växthusgaser och som hotar jobb, tillväxt och tillgänglighet så kommer regeringen inte att anta ett sådant förslag. Direktiven till utredningen om flygskatt är väldigt tydliga. Man kan till exempel tänka sig att flygbolag som använder bränslen som är fossilfria till en viss mängd får bättre konkurrensvillkor än dem som fortsätter att köra med traditionella flygbränslen. Hur skatten ska utformas är fortfarande inte klart och tydligt, men direktiven om vad skatten ska åstadkomma är klara och tydliga, så vänta gärna med skrämselpropagandan om vad den kommer att innebära tills utredningen är färdig med sitt förslag. Direktiven till utredningen är glasklara: Flyget behöver minska sin negativa klimatpåverkan, men det får inte ske till priset av hotade jobb, hotad tillväxt och hotad tillgänglighet i delar av . Det är väldigt enkelt. 51 (M): Jag vill först säga att jag självfallet delar ministerns uppfattning att det är bra med internationellt samarbete på flygets område. Det är ju det som har gjort att vi har kunnat ha en positiv utveckling vad gäller miljö men framför allt säkerhet inom flygets område. Ministern svarar att bränslefrågan inte primärt ligger under hennes område, utan det är andra ministrar som har ansvar för detta. Jag vet att man delar upp arbetet i regeringen på det sättet, men frågan kvarstår. Om man gör en del åtgärder påverkar det annat, och det är det som är grundfrågeställningen. Återigen, det mesta av det ministern räknar upp är sådant som tidigare regeringar har gjort och sådant som sker i det internationella samarbetet. Ingenting av det som ministern själv lyfter fram är egentligen ministerns egen förtjänst, och det var det jag frågade efter. Vad gör ministern för att främja den gröna omställningen av flyget? Mycket pågår, men vi får väldigt få exempel. När jag ber om exempel kommer fram, men startade ju under den förra mandatperioden. Det var inte tack vare alliansregeringen, men det var i alla fall . Jag kan fortfarande inte se att ministern och den här regeringen på något sätt för någon politik för grön omställning av flyget. Tvärtom är det som jag sa från början. Min fråga handlade om huruvida ministern kommer att införa en flygskatt även om det innebär att de gröna bränslena slås ut. Då är svaret att direktiven är tydliga. Jag har haft en debatt med statsrådets kollega i regeringen, finansministern, om just flygskatt. Finansministern var tydlig under den debatten – men det kan ha ändrats, det är sedan vi hade den debatten och regeringen kan ha bytt fot – och hon svarade att flygskatt var en fiskal åtgärd, det vill säga att man ville få in pengar på den. Då blir jag fundersam när jag hör infrastrukturministern här säga helt andra saker, det vill säga att skatten ska utformas så att pengar kommer in, så som finansministern sannolikt vill, men det ska inte drabba kommunikationer runt om i landet. Sannolikt blir det dyrare att införa en skatt. Jag har svårt att se något annat utfall av en skatt. undrar jag vad som händer med de gröna bränslena. Om flygskatten på något sätt kommer att slå ut den gröna omställningen, kan ministern tänka sig att inte gå vidare med flygskatten? 52 Statsrådet (S): Självklart är syftet med en skatt att staten ska få in pengar. Annars väljer man andra sätt att reglera inkomster. Det är tydligt uttryckt i direktiven till utredningen att syftet med skatten utöver att dra in pengar till staten också är att främja omställningen och att flyget ska nå miljömålen om minskad klimatpåverkan. Det står också tydligt uttryckt i direktiven att detta inte får ske på ett sätt som hotar jobb, tillväxt och tillgänglighet. Det finns sträckor där det finns andra alternativ som är mindre miljöpåverkande. Det är klart att det också med ekonomiska styrmedel går att påverka människors val av hur de reser. Det kan också handla om att optimera rutter eller ha högre fyllnadsgrad i planen. Det finns naturligtvis mycket mer att göra för att både minska kostnader och minska klimat- och miljöpåverkan. Jag är säker på att det går att åstadkomma saker också med hjälp av ekonomiska styrmedel, som ju en skatt delvis är. Direktiven är tydliga. Det är väl bra om både jag som minister och som interpellant avvaktar utredningens förslag innan vi börjar diskutera detaljutformningen. Det blir spekulativt, och det blir verkligen en diskussion i blindo. Ingen av oss vet vad utredningen kommer att föreslå. Det vi vet är vad den har fått för direktiv. Det kan vi diskutera, om vill det, men vi kan inte diskutera vad utredningen ska komma fram till. 53 (M): Ministern har under den debatt vi har fört inte räknat upp ett enda exempel där hon eller regeringen på något sätt har tagit initiativ till en grön omställning av flyget. Det är synd. Det har räknats upp många bra exempel på saker som pågår, som har startats av tidigare regeringar, som görs internationellt, men ingenting om vad den här regeringen tänker göra för att bidra till en grön omställning av flyget. Jag förstår också, fru talman, att ministern inte alls vill prata flygskatt. Det skulle jag inte heller vilja göra om jag vore i ministerns kläder. Det finns ingen i branschen som vill ha flygskatten. Den bidrar tvärtom inte till bättre miljö, så som en del partier säger. Sannolikt kommer den i stället att bidra till precis det motsatta. De miljövänliga bränslena, som är dyrare, fasas ut, som flygbranschen ändå håller på att rulla in. Ministern nämnde det positiva exemplet i . Det är tack vare att flygbolagen själva är beredda att ta kostnaden som det kan hända. Men det kommer att omöjliggöras om en flygskatt införs. Då blir marginalerna mindre för flygbolagen, och de har inte längre råd att genomföra den gröna omställningen. Det är synd. Jag förstår att ministern inte vill prata flygskatt därför att det inte finns något positivt med flygskatt, inte för miljön, inte för goda kommunikationer i hela , inte för jobb och tillväxt. Det finns ingenting positivt med flygskatt. Visst kommer vi att fortsätta debatten när utredningen kommer på plats. Men kom ihåg vad utredningen syftar till. Den syftar faktiskt till att införa en flygskatt. Finansministern var mycket tydlig med att syftet är att ta in pengar. Då händer inget annat än att flygets förutsättningar påverkas negativt. 54 Statsrådet (S): Jag är inte så förvånad över att motsätter sig en flygskatt. Min erfarenhet är att moderater motsätter sig alla typer av skatter. Jag tror att skatt kan vara ett bra styrmedel. Det är också ett effektivt sätt att få in pengar till statskassan som gör det möjligt med satsningar på forskning om alternativa drivmedel eller olika typer av bonus–malus-system. Det finns en hel del på planeringsstadiet. Jag och energiministern hade sent en gemensam hearing om alternativa drivmedel. Den gällde inte specifikt flyget utan gällde över hela linjen. Här pågår en spännande utveckling där vi självklart med hjälp av de statliga aktörer som vi förfogar över ska medverka till en positiv utveckling. Det handlar om Swedavia, som kan göra mycket. kan göra en hel del. Även våra myndigheter, till exempel , kan främja och stötta och se till att utvecklingen kan gå fortare för de alternativ som finns. Om jag var skulle jag vara lite försiktig med att tvärsäkert uttala mig om vad en skatt kommer att få för konsekvenser utan att det föreligger något enda förslag om hur en sådan skatt ska vara utformad. säger att en skatt kommer att innebära att de alternativa drivmedlen kommer att fasas ut. Vad har för belägg för det? Jag skulle vilja föreslå att vi återtar diskussionen när vi har sett resultatet av den pågående utredningen. Jag kan inte uttala mig tvärsäkert om vad den ska komma fram till, och det kan inte faktiskt inte heller . Det säger i talarstolen är ren spekulation. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 10 Svar på interpellation 2015/16:272 om byggandet av Norrbotniabanan 55 Statsrådet (S): har frågat mig regeringen avser att påbörja byggandet av Norrbotniabanan. Frågan ställs mot bakgrund av att regeringen, trots statsministerns löfte om att bygget av Norrbotniabanan skulle bli av, inte avsatt några medel för det. ställde mig en liknande fråga, om jag tänkte verka för att regeringen skulle lämna förslag om att bygget av Norrbotniabanan ska påbörjas . Norrbotniabanan är en strategiskt viktig infrastruktursatsning. Regeringen avser att inom ramen för nästkommande infrastrukturplan genomföra byggstart av banan. Det handlar om en första etapp mellan och Dåva. Ambitionen är att denna etapp ska kunna påbörjas , troligen . Det förutsätter givetvis också att det finns en gällande järnvägsplan för sträckan. Regeringen är nu inne i arbetet med att ta ett samlat grepp om satsningarna på infrastrukturen i en proposition och framtagandet av nästa nationella plan för utveckling av transportsystemet 2018–2029. Regeringen avser att i samband med detta precisera genomförandet av byggstart avseende Norrbotniabanan. 56 (M): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Bygget av Norrbotniabanan mellan och är det sista steget för att knyta ihop kustjärnvägen i norra . När banan är helt färdig kommer den att vara en viktig del både för gods och för persontransporter. Därigenom bidrar den till jobb och tillväxt i hela . Jag fortsätter att på olika sätt försöka att få besked av regeringen när det gäller byggandet av Norrbotniabanan. Jag fortsätter att göra det eftersom jag tycker att regeringen inte ger tillräckligt klara besked på det här området. Före valet tävlade enskilda företrädare för de tre rödgröna partierna om att förklara hur snabbt bygget av Norrbotniabanan skulle ske, om de bara vann valet. har det gått , och finns det inget konkret löfte om ifall byggstart ska ske under den här mandatperioden eller inte. Ministern svarade även att hon inte kan lova byggstart under innevarande mandatperiod. Före valet lät det på ministerns partikamrater som att spaden i praktiken skulle ned i marken efter valet, om man bara fick väljarnas förtroende. Som jag sa har det nu snart gått , och byggandet av Norrbotniabanan är inte påbörjat. Före valet lovade Socialdemokraterna att de inte skulle införa en flygskatt. utreder regeringen införandet av en flygskatt. Före valet lovade Socialdemokraterna att de inte skulle höja bensinskatten. höjde man bensinskatten. Före valet lovade Socialdemokraterna att börja bygga Norrbotniabanan. Än så länge ligger inte en enda meter järnvägsräls på plats. Som jag förstår av ministerns svar finns det inget konkret löfte om att bygget ska påbörjas ens under den här mandatperioden. Jag tänker vara besvärlig, och jag kommer att se till att ministern inte glömmer bort Norrbotniabanan, för den har hennes parti lovat väljarna. Min fråga till ministern är i grund och botten väldigt enkel: Kan hon lova att Norrbotniabanan kommer att börja byggas under den här mandatperioden, eller riskerar detta att bli ännu ett i raden av alla löftesbrott som den här regeringen har gjort vid makten? 57 (S): Det är välkommen tillnyktring hos , eller rättare sagt hos . Jag vet inte om står bakom det här. Den förra regeringen var väldigt noga med att tala om att en Norrbotniabana inte fanns med i någon som helst plan. Det är av den anledningen som Norrbotniabanan inte finns med i den nuvarande åtgärdsplanen som har lagt fram. Norrbotniabanan fanns inte heller med i den infrastrukturproposition som den förra regeringen lade fram. Tvärtom talade om överinvesteringar i järnvägar. När var i gav han beskedet att banan nog inte skulle komma att byggas, om inte näringslivet i norra tillsköt betydande belopp. Ingen annanstans i har sådana krav ställts på näringslivet, att man ska ställa upp och bygga statlig infrastruktur. Men när det skulle byggas järnväg i , då tyckte den moderatledda regeringen att det var lämpligt att ställa sådana krav. Men, som sagt, det är en välkommen tillnyktring från sida, att han nu driver den här frågan. kunde han inte använda sig av så stora ord när han pratade om Norrbotniabanan. försöker göra en poäng av att vi skulle ha lovat att bygga banan direkt efter valet. Både och jag kan vara överens om en sak: Sluta med dumheterna! Det är ingen som har trott att man kan börja att bygga en bana dagen efter valet när det inte ens fanns en järnvägsplan på plats. Vi har fått pengar från EU och skjutit till egna pengar från staten för att klara av att göra planen färdig för sträckan från till . Det arbetet, som var på gång, stoppade den förra regeringen. som man stoppade det förbjöd man att fortsätta med sitt arbete. Den grupp som hade hand om den planeringen fick helt enkelt andra arbetsuppgifter. Det var den förra regeringens politik: Stopp för Norrbotniabanan! är det annat ljud i skällan, och vi ska sätta igång igen. Men vi måste börja med att göra en planering för banan, och det vet mycket väl. Då behöver han inte hålla på med de dumma utfallen om att vi skulle ha påstått att man kan börja bygga banan dagen efter valet. Jag vädjar till att sluta med de dumheterna och i stället diskutera banans förutsättningar, om nu tycker att den här banan är så viktig. Vi måste också diskutera hur vi ska få fram en Norrbotniabana. I sitt inlägg pratade också om flygskatt. Nog för att Norrbotniabanan kanske kommer att gå fort, men någon höghastighetsjärnväg är det inte, och den är definitivt inte något flyg. Så det har ingenting med varandra att göra. Den interpellationen hade du uppe tidigare. Det får väl vara ordning och reda i argumenten. När det gäller bensinskatt höjde den förra regeringen den . Det sa man aldrig någonting om i någon valrörelse att man tänkte göra. Bensinskatten har alla regeringar fått bära som ett kors. Man har höjt den när det har funnits behov av att förstärka inkomsterna till staten. Med detta vill jag bara säga att jag tycker att det är ett väldigt välkommet svar från regeringen att man har siktet inställt på att börja bygga Norrbotniabanan . Jag för min del har hört säga att det här kommer man att klara av. 58 Statsrådet (S): Om jag var företrädare för ett parti som var ansvarigt för den nu gällande nationella planen för transportsystemets utveckling hade jag kanske inte varit fullt så stursk i talarstolen som är. Det hade nämligen funnits betydligt bättre förutsättningar för att få en snabb byggstart av Norrbotniabanan om den hade funnits med i den nuvarande nationella planen, den plan som den tidigare regeringen fattade beslut om 2014. Den tidigare regeringen tyckte inte att Norrbotniabanan skulle vara med i den nationella planen eftersom den inte skulle prioriteras. Den nuvarande regeringen prioriterar Norrbotniabanan. I budgetpropositionen uttalade vi att den ska börja byggas. Vi har dessutom tillstyrkt en EU-ansökan som gäller Norrbotniabanan för att man ska kunna påbörja arbetet. Just nu pågår arbetet med att ta fram en järnvägsplan och en bygghandling, järnvägsplan för sträckan –och bygghandling för sträckan –Dåva. Det betyder att förutsättningarna är ganska goda för byggstart under innevarande mandatperiod, högst sannolikt . Men eftersom jag som statsråd inte vare sig kan eller ska ta fram den typen av handlingar kan jag naturligtvis inte lova att de är klara. Jag har dock sagt vid ett antal tillfällen, och upprepar det även , både i mitt interpellationssvar och i den fortsatta diskussionen, att regeringens ambition är att den första etappen på Norrbotniabanan ska byggstartas under innevarande mandatperiod. Vallöften är viktiga. De visar väljarna vilken inriktning de olika partierna vill ha på politiken. Vi har faktiskt levererat på väldigt många av våra vallöften, framför allt i de allra viktigaste frågorna, såsom mer resurser till skolan, mer resurser för att fler ska komma i arbete och ett fokus på att investera i det som bygger starkt för framtiden. På område efter område levererar regeringen politik som stärker och dess invånare. Men med vallöften är det också så att man har på sig att leverera. Huruvida regeringen har levererat på alla vallöften eller inte kan väl vara lämpligt att utvärdera inför valet . Den takt som vi nu håller känner jag mig väldigt stolt över. Jag ser dessutom med stark tillförsikt fram emot att en sådan utvärdering kommer att falla mycket väl ut för regeringen, trots att vi har ett parlamentariskt läge som man nog får anse som det svåraste och mest svårhanterliga i moderna riksdagshistoria. Bekymra dig inte över vallöftena från regeringspartierna, ! Men stöd oss gärna i det fortsatta arbetet med att få byggstarten av Norrbotniabanan till stånd! Påverka gärna också dem i ditt parti som har motverkat det här bygget ! 59 (M): från Socialdemokraterna säger att det nog inte fanns någon som trodde att det skulle gå väldigt fort att börja bygga Norrbotniabanan. Jag ska vara uppriktig och säga till att jag tror att väljarna i uppfattade era vallöften på precis det sättet. Jag minns många debatter där vi försökt sansa diskussionen kring både finansiering och tidsplan för hur snabbt det går att bygga eller inte bygga järnväg. Men det var rödgröna politiker som gick ut och lovade att spaden i praktiken skulle åka i backen så fort man vunnit valet. Det ser inte ut så just , utan precis tvärtom. Det ser inte ut att bli någon järnväg under den här mandatperioden åtminstone. överord i talarstolen gör mig uppriktig orolig. Är det på det sättet att det socialdemokratiska partiet står och svajar i den här frågan och därför tycker att anfall är bästa försvar? Anledningen till att jag tar upp flygskatt, bensinskatt med mera är att det var sådant som Socialdemokraterna före valet lovade att inte införa. Det är vallöften som man sedan har brutit. Sedan är det viktigt med fakta också i den här diskussionen. Det var faktiskt alliansregeringen som åkte ned till EU och förhandlade fram det som sedan gett oss möjligheten till medfinansiering. Det glömmer både ministern och lägligt nog bort. har inte varit negativa till järnvägssatsningar. Men vi har pratat om att man behöver pengar. Det har jag också gjort på hemmaplan i . Det räcker inte med vackra ord och fagra löften. Man måste i slutändan ha pengar om man ska bygga infrastruktur. Det är det som har gjort att satt tummen på den här frågan igen och meddelat att de inte kan gå vidare i arbetet om inga medel tillskjuts eller avsätts. Det har gjort att debatten väckts på nytt. När under förra mandatperioden var ansvarig för infrastrukturfrågor i den dåvarande socialdemokratiska oppositionen frågade jag honom i den här kammaren hur många kilometer järnväg Socialdemokraterna tänkte bygga fram med de löften de hade gett. svarade att löftet var järnväg inom kommun . Det är långt ifrån de järnväg som behövs för att färdigställa Norrbotniabanan och ta sig mellan de två städer i som det handlar om. Kanske kan ministern eller svara på hur många kilometer järnväg man avser att bygga fram om Socialdemokraterna får vara med och bestämma i regeringsställning. 60 (S): Det var väl bäst att lade till det sista: ”om Socialdemokraterna får vara med och bestämma i regeringsställning”. Om ni får vara med och bestämma blir det nämligen inga kilometer alls. Det har historien tydligt utvisat. Det är väldigt viktigt att vi ser till att fortsätta ha en rödgrön regering i , så att vi kan få till stånd några järnvägsbyggen. Nog är underhåll av järnväg viktigt. Det måste vi alla understryka. Vi har ett stort eftersatt underhåll. Men det finns också sträckor som måste nybyggas. Där är Norrbotniabanan en mycket viktig del. När det gäller löften om när man ska börja bygga järnvägar eller inte kan jag säga att vi var väldigt tydliga före valet med att vi måste få till stånd en järnvägsplan. Vi försökte få den förra regeringen att gå med på att vi i alla fall skulle få färdigställa planen genom städerna – . Men inte ens det kunde man gå med på. Det finns stora markreservat i städerna som lägger en död hand över planeringen. hoppas jag att vi kan få till stånd den här planeringen så snabbt som möjligt, så att markreservaten kan bli till ett minimum där järnvägen ska dras fram. Det innebär i så fall att vi tar några steg närmare ett förverkligande av banan. Jag har varit i kontakt med och frågat dem när vi kan börja med den här banan. Deras besked har varit att detta kommer att kunna påbörjas . 61 Statsrådet (S): Planeringsarbetet för transportsystemet i går i fyraårscykler. En regering kommer till med en proposition näst på mandatperioden. Sedan fattar beslut om propositionen. Därefter återkommer regeringen med en utarbetad nationell plan. Så gjorde den förra och den förrförra regeringen, och så kommer även den här regeringen att göra. Det innebär att den nuvarande planen för utvecklingen av transportsystemet i antogs av den tidigare regeringen . Och där finns inte Norrbotniabanan med. Den nuvarande regeringen har svårt att påverka hur den förra regeringen lade fram den nationella planen. Däremot jobbar vi för fullt med att ta fram en proposition till och också fatta beslut om en nationell plan för nästa planperiod, som sträcker sig och . Redan i budgetpropositionen angav vi att Norrbotniabanan ska finnas med i den planen. Vi har också uttryckt att byggstart ska ske under innevarande mandatperiod, det vill säga . Detta är fortsatt regeringens ambition.