prot · H40944 · 2016-12-12 00:00:00 — Utan att förhäva mig vill jag hävda att samarbetsregeringen ligger mycket närmare EU-direktiv – och längre bort från svenska särlösningar – än vad gör. Ni brukar ju annars påpeka att ni vill ha internationella lösningar på problem, som ni till exempel har sagt vad gäller flyget. I fråga om transporterna säger tydligt att långväga lastbilstransporter i större utsträckning måste flyttas till järnväg och sjöfart för att vi ska kunna klara av kapacitets- och klimatproblemen. Det är den sortens effektiviseringar som vi framför allt står bakom. Varje transportslag måste också bli så effektivt som möjligt. Till exempel har man tagit fram underlag för att använda och tyngre tåg i . Där handlar det dels om att förstärka järnvägen, dels om växlar, bromsregler, förbigångsspår och så vidare. Jämfört med resten av har vi de längsta lastbilarna och de kortaste tågen, vilket kan tyckas märkligt om ska vara föregångare när det gäller att bli ett fossilfritt välfärdsland. Detta är vi väldigt mycket för. Vad gäller el är vi för teknik och utveckling. Men det finns ett eldrivet godssystem där man inte behöver platooning, eftersom ett godståg med 40 vagnar har en helt överlägset låg energiåtgång per transporterat ton. Det behövs vare sig platooning eller elektrifiering, eftersom elen redan finns där. Vi tror att det är bättre att satsa på det som finns och fungerar bra, även om man också ska forska för framtiden. 25 (M) replik: Jag tycker också att det är klokt att bygga ut vår svenska järnväg. Jag tvivlar dock på att regeringen har pengar för att både bygga höghastighetståg i för 230 miljarder och för att bygga järnvägsräls ända in i varje norrländsk skogsglänta. Jag tror att inte ens samarbetsregeringen får ihop den ekonomin, oavsett hur kreativt man försöker att räkna. Vi kan alltså konstatera att det behövs andra transportslag. raljerar gärna över att vi från allianspartiernas sida vill ha globala avtal när det gäller till exempel flyget. Men det är ju ganska rimligt, herr talman, när man konstaterar ungefär det som min kollega gjorde alldeles , det vill säga att regeringens egen utredning konstaterar att effekterna av till exempel en nationell flygskatt blir marginella för klimatet men att kostnaderna för människor, företag och konkurrenskraft blir höga. har en kollega, , miljöminister närmare bestämt, som uttryckte sig i medierna och sa att det är bättre med globala avtal för flyget än nationella särregler. Det tycker jag var väldigt klokt av henne. Då tänkte jag: Vad bra när , den internationella flygorganisationen, nu kommit fram till ett globalt avtal för flyget som ett första steg. Då kanske den här regeringen skulle välja att gå den vägen i stället för enskilda nationella straffskatter som slår mot jobb och tillväxt. Då kan jag fråga : Avser man att gå vidare med en flygskatt som uppenbarligen inte får de miljöeffekter som man vill ha men slår mot jobb och tillväxt? Eller tänker regeringen lyssna på sin egen miljöpartistiska minister som sagt just detta att globala avtal för flyget är bättre än nationella särskatter? 26 (MP) replik: Samarbetsregeringen arbetar såväl lokalt som globalt och nationellt. Vi vill inte spara någon ansträngning som kan göras på mötena i . Jag vet att vi var väl företrädda där och försökte att få fram en tillräckligt vass internationell överenskommelse om flyget. Men tyvärr blev den inte tillräckligt vass. Det tar tid innan den träder i kraft, och den går bara ut på att man i princip ska kompensera för de utsläpp som redan görs. Om vi ska ha en nationell målsättning som är högre, det vill säga att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, måste vi komplettera de globala överenskommelserna med nationella styrmedel som gör att det vi säger har någon som helst trovärdighet. Det var faktiskt alliansregeringen som myntade begreppet fossilbränsleoberoende, och jag tycker att den förre statsministern tog klimatfrågan på allvar. Fossilbränsleoberoendet vill vi i samarbetsregeringen nu göra mer verkstad av genom att hitta såväl den infrastruktur som de avgifter som gör att man kan tillgodose tillgängligheten inom ramen för hänsynsmålet: att människor och gods kan förflytta sig utan att förstöra klimatet. Sedan är EU en verklighet, och i en värld där de flesta vill säga upp bekantskapen med varandra tror jag att man ska slå vakt om EU-regler. om hur man fördelar godset är väldigt bra. har undantag från lastbilsregler. Vi får försöka hitta en avvägning så att vi inte behöver gå på tvärs med omvärlden i precis varenda fråga. Då försöker vi hitta styrmedel som gör att vi kan leva upp till både globala målsättningar och egna ambitioner att bli fossilbränsleoberoende. 27 (L) replik: Vi kunde här i inledningen höra engagemang, ett engagemang som vi övriga också delar, i miljö- och klimatfrågorna och i att det, som det uttrycktes, inte finns fler ekosystem. Vi diskuterar nu också transportfrågor, och vanligtvis är det väldigt mycket fokus på inte minst vägar, järnvägar och kollektivtrafik. Liberalernas förslag är att verkligen vässa transportpolitiken och att i realiteten satsa på cykelinfrastruktur, kompetens och kunskapsöverföring, men jag noterar att alla dessa förslag avslås. Som säger finns det ett tillkännagivande om en cykelstrategi, och den väntar vi med stor spänning på. Men finns det mycket annat som skulle kunna göras i avvaktan på strategin. Utskottet fick information om exempelvis behovet av att öka kunskapen och om att kunskapen inte finns samlad på nationell nivå. Vi kan notera att den kunskap som finns ligger ute som öar på nivå. Om inte kunskapen överförs riskerar man i många olika sammanhang att upprepa misstagen i stället för att satsa på best practice och det som går att göra. Jag menar att det vore anmärkningsvärt sett till miljö- och klimatmålen. Cyklingen skulle ju kunna bidra som ett transportslag, för det är väldigt många som pendlar till jobbet eller till studier med just cykel. Därför är min fråga till : Varför avslås alla förslagen? Finns det något i förslagen, som kanske inte ingår i den nationella strategin, vilket tycker att man borde ta fasta på? och utskottet har ju möjlighet att gå före. Är det aktuellt, och är det möjligt? 28 (MP) replik: Tack för att jag får prata om cykel! Det ligger mig särskilt varmt om hjärtat. Jag har ett synfel som gör att jag inte har körkort för bil, så cykel är mitt transportslag. Mitt engagemang är inte nyväckt sedan jag hamnade i . Det är en fråga som man kan jobba väl så mycket med lokalt. Den cykelhighway som förbereds mellan och tog jag och initiativ till när vi båda var kommunpolitiker, hon i och jag i . När det gäller de nationella förslagen förbereds det en cykelstrategi på , och många av de åtgärder som tar upp kanske föreslås inom ramen för denna. Men jag vill inte uttala mig om den innan den är färdig. Däremot finns det en sak som sa som jag direkt kan säga att jag sympatiserar med. Det var med anledning av den redovisning vi fick när VTI var och hälsade på oss i utskottet, nämligen att det finns ett akut behov av att samla ihop kunskap om vad det de facto är för åtgärder som är effektiva för att öka cyklingens andel. Det tror jag behövs, men om det sedan ska ske via ett uppdrag till eller VTI eller hur det ska gå till ligger lite grann utanför min räckvidd. Det är en fråga om gränsar till forskningsfrågorna. Men detta kanske vi kan yttra oss om tillsammans när vi får forskningspropositionen för yttrande i trafikutskottet. Apropå trängsel vill jag erinra om en viktig sak som vi rödgröna har gjort, nämligen infört trängselavgift i . Och jag kan inte påminna mig att Liberalerna, då , var särskilt pådrivande i frågan. Snarare var ni tyvärr motståndare. Om ni frågar cyklisterna i tror jag att de inte hade velat tampas med ännu fler bilar, vilket hade blivit fallet om er linje i trängselavgiftsfrågan i hade blivit verklighet. 29 (L) replik: Nej, jag förstår att inte kan uttala sig om exakt vad som kommer från regeringen när det gäller cykelstrategin, men det finns ändå en möjlighet för utskottet att ta initiativ i kommande hanteringar. Som vi hörde från VTI finns det ett behov av någon form av kompetenscenter på nationell nivå. Det har gjorts försök, men projekten har avslagits. satsar regeringen, där sitter, på andra uppdrag till exempelvis VTI, som det också står om i våra handlingar. Det handlar exempelvis om satsningar på kollektivtrafik, och det är bra. Men det går att göra mycket mer. Vad gäller behovet av att samla kompetens skiljer sig från en del andra länder. Vi måste få fram kompetensen och forskningen, och det handlar om trafiksäkerhet och mycket annat. Det är då lite intressant att de enda som egentligen bedriver forskning och samlar på sig kunskaper just nu är försäkringsbolag. Skälet är att det sker ett antal olyckor med cyklister och att de vill hitta möjligheter till förebyggande arbete. Det finns oerhört mycket mer som man kan göra. Liberalerna har föreslagit att trängselavgifterna ska kunna användas också för cykelåtgärder, vilket vi tror vore alldeles utomordentligt. Det återstår att ställa frågan: Är beredd att genom utskottets och arbete förstärka cykelpolitiken? Den möjligheten finns ju. Utskottet har varit aktivt tidigare, och om det inte kommer fler förslag från regeringen finns det möjlighet att agera här. Vi har mängder av förslag som vi kan behandla framöver. Men det intressanta är vad själv är beredd att medverka till. Kommer att medverka till att vi får fram de konkreta cykelåtgärderna så att cykling blir ett eget trafikslag? 30 (MP) replik: Självklart är jag beredd att verka för detta, men den konkreta verkställigheten ligger inte riktigt i trafikutskottets uppdrag. Jag medverkade i högsta grad till att vi gjorde ett tillkännagivande om en nationell cykelstrategi, att cykeln ska vara ett eget transportslag och att man ska ge myndighet åt vuxna cyklister att själva välja var de ska cykla, så jag väjer inte för något av det som behövs. Liberalerna ger här via dig, , ett seriöst intryck av att vilja satsa på cykel, och jag instämmer till i din plädering för att man måste samla kunskaper och ha forskning. Man att ni i er motion säger nej till stadsmiljöavtalen tycker jag är kontraproduktivt. Är man cyklist vill man att städerna i större utsträckning ska satsa på kollektivtrafik och cykel och mindre på att bilen ska dominera när det gäller tillgänglighet. Vi har tagit till oss kommunernas kritik av hur stadsmiljöavtalen är beskaffade, så i fortsättningen kommer de även att kunna finansiera åtgärder för cykel. Det är en konkret sak som samarbetsregeringen har bestämt sig för, även om vi inte är färdiga med cykelstrategin. Det öppnar upp stadsmiljöavtalen för cykelinvesteringar. Då är det tragiskt att ni i er budget vill ta bort stadsmiljöavtalen. Jag tycker att stadsmiljöavtalen är en förträfflig åtgärd, där vi utan att detaljstyra kommunerna kan medfinansiera det de behöver för att människor lättare ska kunna cykla och åka kollektivt i städerna. 31 (KD) replik: I det långa anförande som höll saknade jag en del områden, och jag undrar om saknar politik på dessa områden. Jag ska nämna några, så får kommentera det. Jag hörde inget om satsningar på bredbandsutbyggnad, elvägar, självkörande bilar, säkrare räcken för motorcyklister, skärpta regler för användning av drönare, en östlig förbindelse i , längre godståg och så vidare. Anledningen till att jag begärde replik på är att hon slår sig för bröstet och vurmar för skattehöjningen på inrikesflyget. Regionerna är beroende av de regionala flygplatserna. De har stor betydelse för regionernas utveckling. företräder regeringen, och har via regeringen bett EU om dispens för att få gå in med extrastöd om 82 miljoner i statliga medel så att de regionala flygplatserna kan överleva. Men som representant för regeringen förespråkar nu en skattehöjning på 2 miljarder på inrikesflyget. Det kommer att försvinna 10 000 jobb. Hur kommer dessa människor att kunna verka i olika delar av landet med denna skattehöjning som du driver så hårt, ? 32 (MP) replik: Jag tror inte att det är fysiskt möjligt att beröra alla transportpolitiska frågor. Längre och tyngre tåg har jag fått tillfälle att tala om i talarstolen i denna debatt. Det jag saknar bland det du räknade upp och som är angeläget är våra ambitioner när det gäller bredband och digitalisering. Jag var själv med och skrev propositionen om it åt alla då den dåvarande rödgröna majoriteten bestämde sig för att det är viktigt att människor får tillgång till bredband så att datorerna fungerar med hyfsat hög hastighet i hemmen och att det finns en utbredd täckning för mobiltelefoni. Vi är inte nöjda, men jag vet att regeringen förbereder stora reformer på detta område. Det är sant att all infrastruktur inte är fysisk; den kan också vara digital. Jag tror inte att vi ligger i lä här. är fortfarande ett land med hög tillgänglighet, och vi har ambitionen att det ska bli ännu bättre. Jag var själv med när kammaren beslutade om att införa en flygskatt. Det var före valet . Då hade vi en differentiering av skatten i tre olika steg. Hur flygskatten kommer att utformas den här gången har jag ingen som helst möjlighet att uttala mig om. Utredningen är utskickad på remiss, och sedan ska den beredas. Låt mig upprepa att vår avsikt är att tillgängligheten ska tillgodoses men utan att det knapras på hänsynsmålen och möjligheten att minska oljeberoendet i . 33 (KD) replik: kom det fram att man inte kan dra upp alla de budgetförslag man har. Det var det du antydde i ditt replikskifte med mig, . Jag tog upp detta för att markera att vi kan hänvisa till vårt förslag om man vill fördjupa sig mer i våra frågor. Det har konstaterats i en analys av analysföretaget att uppemot 10 000 jobb kommer att försvinna med flygskatten. Även har kommit fram till detta. Vi vet att miljöpåverkan är global. vet att det gjordes en internationell överenskommelse i för att minska utsläppen. Även inom EU finns en överenskommelse om att minska antalet utsläppsrätter för att komma till rätta med utsläppen från flyget. Trots det vill och regeringen lägga på inrikesflyget en flygskatt som kommer att göra att de flesta av våra regionala flygplatser tvingas stänga. Tusentals människor kommer att bli utan jobb. Problemet är snarare brist på biobränsle till flyget. Det gäller att genom innovation och utveckling se till att det finns tillräckligt med effektiva motorer och god tillgång på biobränsle så att även flyget kan ta sitt ansvar vad gäller utsläppen. Man kan inte bara beskatta denna näring och tro att man kommer till rätta med det. Vilket svar har du, , till de 10 000 familjer som blir berörda av skatten och blir utan jobb? 34 (MP) replik: Vi måste lyfta upp diskussionen om klimat och arbetstillfällen på en högre nivå. Vi har ett transportsystem som till stor del drivs av importerad olja. av oljeimport går till transportsektorn. Det kan vara intressant att notera att av oljan kommer från , och vi kanske inte känner oss alldeles trygga med den försörjningen långsiktigt. Det finns starka motiv för att vår transportförsörjning i större utsträckning ska vara beroende av den energi vi själva kan generera. Det är en övergripande inriktning från samarbetsregeringen, och en av de saker vi tänker på när vi säger att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Vi har mycket skogsråvara. Vi har massor av teknik för utvinning av biogas – avlopp och biologiskt avfall finns i alla kommuner – och är världsledande på att ta denna teknik i anspråk för att röta biogas. Vi har fordonsindustri. Vi har precis allt som behövs för att vi i större utsträckning ska kunna ha ett transportsystem som drivs på råvaror vi har i . Vi har vattenkraft så att vi kan ha fossilfri el. Jag tror att detta skulle ge många fler arbetstillfällen i än om vi fortsätter att ha ett transportsystem som till allra största del är beroende av importerad olja. 35 (S): Spårbyte –, kontaktledningsbyte –, förstärkta tunnlar i , spårbyte –och spårbyte –– det är bara några av alla de underhållsåtgärder som blivit möjliga tack vare regeringens förstärkta resurser till järnvägsunderhållet. Det handlar om 2 miljarder extra , och satsningarna fortsätter . Så, herr talman, jag är stolt. Oavsett om du arbetspendlar, hälsar på släkt och vänner eller köper en godstransport ska du kunna lita på att järnvägen levererar. Där är vi inte . En hel del arbete återstår, så jag är inte helt nöjd, herr talman. Men i en socialdemokratiskt ledd regering finns det inget som heter att ge upp. Arbetet med att förbättra punktligheten, öka tilltron och höja kvaliteten på den infrastruktur vi har fortsätter med oförminskad styrka. Robustheten och tilliten ska öka. Regeringspartierna och har beslutat att anslå till infrastrukturområdet . Det är ungefär lika mycket pengar som staten får i intäkter från alkohol- och tobaksskatten . Varför gör då vi denna stora satsning? Det finns minst tre skäl: En robust infrastruktur är stommen och förutsättningen för jobb och bostäder och för hela välfärden. Utan fungerande infrastruktur stannar . En robust och pålitlig infrastruktur gör det möjligt att göra arbetsmarknadsregionerna större så att möjligheten att matcha arbetssökande med lediga jobb stärks. En robust infrastruktur gör att vi kan nå regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020, och dit ska vi. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det har bestämt. Regeringens bedömning av utvecklingen så här långt visar både på positiva och på negativa trender. Positivt är att tillgängligheten har förbättrats för befolkningen i storstadsregioner och för personer med funktionsnedsättning. Förutsättningarna att välja kollektivtrafik, gång och cykel har också ökat. Positivt är också att färre omkommer eller skadas allvarligt i trafiken och att andelen förnybar energi i transportsystemet fortsätter att öka. Negativt är däremot att tillgängligheten har minskat något för befolkningen i glesbygd, att jämställdheten i transportsystemet fortfarande uppvisar stora skillnader och att utsläppen av växthusgaser var oförändrade 2015. Regeringens ambition är att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, och då kommer ytterligare åtgärder att krävas. Ett viktigt klimatbeslut som regeringen har fattat är stadsmiljöavtalen. anslås som kommuner och landsting kan söka bidrag från. Det kan till exempel handla om investeringar i gator, spår, kajer eller hållplatser. Regeringen stöttar på så sätt lokala och regionala kollektivtrafiksatsningar som medborgarna efterfrågar och som bidrar till en hållbar stadsmiljö och ökat bostadsbyggande. förstärker vi med ytterligare , och då kommer även åtgärder för ett ökat cyklande att omfattas. It-frågorna är ett annat prioriterat område. Målet är att vi ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, och ligger i framkant. Men många andra länder närmar sig med stormsteg och är snart i kapp. Det är dags att steppa upp, som min kollega brukar säga, och kommer att utveckla detta mer i sitt anförande strax. Och, herr talman, vad vore utan en stark och konkurrenskraftig sjöfart? Regeringen har tagit ytterligare ett steg för att stärka svensk sjöfart genom att införa den efterlängtade tonnageskatten. Det betyder att rederier får betala skatt på sitt faktiska tonnage, oberoende av vinster eller förluster. Förhoppningsvis får vi nu fler svenskflaggade fartyg i handelsflottan. , herr talman: Det går bra för . Färre är arbetslösa. Fler bostäder byggs. Regeringen investerar i det som bygger starkt. Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg investerar vi i vårt gemensamma samhällsbygge, där en hållbar infrastruktur har sin givna plats, där stora satsningar på järnvägsunderhåll har sin givna plats och där trimningsåtgärder på utpekade godsstråk – rälsbyte på sträckan –, spårbyte på sträckan –Mosselund och många andra objekt – har sin givna plats. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde , , , , och (alla S). 36 (C) replik: Det var ett vackert anförande, . Det fanns knappt en genomförd underhållsåtgärd som inte nämndes. Möjligtvis finns det skäl att för ordningens skull påminna ledamoten och kollegan i trafikutskottet om att det var alliansbudget under ett av de med stora satsningar som nämndes. Det förvånar mig att inte med ett ord berörde ordning och reda i lastbilstrafiken. Det är ett ytterst aktuellt tema, med den oordning som råder med illojal konkurrens och så vidare. Socialdemokraterna brukar använda den illojala konkurrensen som argument för att införa en avståndsbaserad kilometerskatt i vårt land. Miljöargumentet förekommer också, men det har vi redan avfärdat i diskussionen, då miljöeffekten i bästa fall är närmast obefintlig och i värsta fall direkt kontraproduktiv mot ambitionen att ställa om till biobaserat. Flygskatten har vi också berört. Där har hittat ett utgiftsområde , och det är lite intressant. Ordning och reda är viktigt. Jag vill fråga , som är gruppledare för i trafikutskottet: På vilket sätt skulle en avståndsbaserad vägslitageavgift eller kilometerskatt på 10 miljarder för svenskt näringsliv bidra till ordning och reda när det gäller illojala konkurrensmetoder? 37 (S) replik: Det är en viktig fråga och ett viktigt område som tar upp. Om det är något som regeringen har tagit på största allvar är det just ordning och reda på våra vägar. Vi ser en omfattande illegal cabotagetrafik, och där har vi tvingats reagera betydligt starkare än vad tidigare regeringar har gjort. som vi har styrt har vi vidtagit en mängd olika åtgärder. Vi har bland annat infört en sanktionsavgift på och klampning , och där utreds nu om man kan gå vidare. Åtgärderna har haft effekt, enligt trafikpoliser runt om i landet, och det känns förstås väldigt bra. Vägslitageskatten är ytterligare ett sätt att försöka få bukt med illegal cabotagetrafik och gör att vi kan lyfta fram och gynna den viktiga svenska åkerinäringen. Hur skatten kommer att utformas har vi inte riktigt svar på , och dessutom har man fått förlängd utredningstid. Det tror jag är bra, för vi måste se till att detta blir riktigt och rätt från början och att vi gör det tillsammans med svensk åkerinäring. Detta kan vara en viktig pusselbit i arbetet för att minska den illegala cabotagetrafiken. Vi ser många utländska chaufförer som lever under slavliknande förhållanden och åkerier som inte alls följer de regler som har beslutats i EU. Detta är ett väldigt viktigt område för oss, och det ska bli intressant att se vilka förslag utredningen landar i. 38 (C) replik: Tack för svaret, ! tillhör samarbetsregeringen, som med stöd av styr detta land, och har rimligen större insikt i utredningens arbete än vad vi i oppositionen har. Det har nämnts i sammanhanget att en del av avgiften skulle bestå av en avgift på 1–milen för uppsättandet av ca 400 kontrollkameror runt om i landet, som på något vis skulle hålla reda på lastbilsrörelserna. Personligen är jag utomordentligt tveksam till om detta har någon som helst effekt, i all synnerhet som vi lägger betydande mängder av våra gemensamma resurser på polisväsendet, Transportstyrelsen, och . Vore det inte bättre att använda redan avsatta resurser för ordning och reda i samhället för det jobb som de ska göra, i stället för att påföra åkerinäringen en avgift på 10–? Finns det inte, som ser det, en risk för att vi snarare höjer kostnadsgolvet för alla? Men när det gäller kostnadsskillnaden mellan dem som sköter sig korrekt och dem som missbrukar sina anställda och systemet kunde det väl snarare sättas ett hårdare kostnadstryck, så att vi därmed föser dem som faktiskt sköter sig och sina åligganden gentemot samhället och sina anställda åt sidan.