prot · H309130 · 2016-09-08 00:00:00 — För det andra pratar vi nu alltmer om hybridkrigföring här i , hur man använder olika medel och metoder – till synes även civila – för att påverka och utöva påtryckningar på andra länder. När vi ökar energiberoendet från ryska leverantörer är det en stor fara att man under kalla vintrar vill utsätta europeiska länder för påtryckningar genom att skruva av och skruva på den ryska gaskranen. Också av det skälet vore det oklokt att låta förse den europeiska marknaden med mer rysk gas. För det tredje är det helt uppenbart att det också handlar om att undergräva . går en del av de ryska gasleveranserna till via . Det tjänar man pengar på. Att bygga ytterligare gaskapacitet skulle innebära att inte behöver använda sig av , utan man kan skicka den ryska gasen runt . är ett land som på olika sätt bistår . Det tycker jag hedrar den som också har medverkat till att låna ut pengar till . Därför vore det illa att ge stöd och hjälp till med ena handen som man med den andra handen medverkar till att undergräva ekonomiska ställning. För det fjärde pågår det nu mycket övningsverksamhet i . Vi har en försvarsuppgörelse som innebär att man ska öva mer, och jag hoppas att vi ska få se fler och större övningar på . Då vore det oklokt att ha en ledningsdragning och ett bygge i vatten. För det femte finns det också miljöskäl, som också miljöministern själv anför i sitt svar. Är Nord Stream i intresse? Nej, Nord Stream 2 är inte i intresse. 12 Utrikesminister (S): Jag vill tacka ledamöterna som har lämnat sina synpunkter så här långt. Jag vill börja med att påminna om att dessa två partier var med och tillät att man drog Nord Stream 1. Det har naturligtvis inte gjort det lättare att hantera Nord Stream 2 med de argument som här och anförs. frågar man om de ska få ytterligare möjligheter. Det skulle man kanske inte ha gjort från början. Ska man ge utrymme för mer gas? Man skulle kanske inte ha gjort det från början, om man hade använt sig av samma konsekvensargument som används. Vi måste klara ut några saker. gör en svepande hänvisning till och havsrättskonventionen på ett sätt som gör det svårt att förstå riktigt vad han menar. Jag konstaterar att mycket riktigt har kränkt . Det är någonting som jag med kraft och regelbundenhet framhåller. Det är ständigt på utrikesrådets dagordning, och vi har beslutat att vidmakthålla sanktionerna mot . Men varken eller havsrättskonventionen ger rätt att utanför vårt territorium förhindra en annan stats rätt att lägga ut en rörledning på grund av till exempel aggression som kränker . Svaret på din fråga är alltså: Nej, det går inte att använda som rättslig grund. argumenterar för att borde göra just det som vi kritiserar för, nämligen att inte följa folkrätten. Det vore en oansvarig säkerhetspolitisk linje. Du verkar inte heller ha så stort stöd hos dina egna. Jag såg att Attefall skrev att om man ska säga nej måste man ha mer än populistiska argument. Än så länge har jag inte hört några sådana argument. Jag har inte hört något om hur ni menar att det ska gå till och på vilken grund. Så här ser på detta. Vi har att kombinera våra rättsliga förpliktelser med våra politiska mål. Det gäller då mål som existerar inom EU och som handlar om energiunionen, om att respektera miljö-, upphandlings- och inremarknadsregler. Vi samarbetar med kommissionen för att se till att den hanterar dessa utmaningar. Sedan har vi säkerhetspolitiken. Det är självklart att även om det här är ett till synes kommersiellt projekt har det säkerhetspolitiska implikationer. Vi kommer att se till att vi har försörjningstrygghet. Vi måste också försäkra oss om att säkerhetspolitiska intressen bevakas. Man kan då fråga sig: Vilken röst kommer vi att ha i hela den här större bilden? I själva verket skulle kanske göra större nytta hos sina partikamrater i och i som faktiskt skulle kunna säga nej därför att gasledningen ska ledas över deras territorium. måste agera utifrån både och den svenska kontinentallagen och utifrån internationell rätt. Det är vad vi har att agera utifrån. Resten måste vi hantera genom ett politiskt samarbete, precis som vi har påbörjat. Vi har ett samordnat Östersjöagerande. Vi tycker samma sak. Vi inser också alla att vi behöver kommissionen, vi behöver samarbeta och vi behöver agera på rättslig grund. 13 (KD): Låt oss vara väldigt tydliga här. När det gäller hamn kan regeringen i stället säga: Tack för erbjudandet som tekniska nämnden har fått, men nej tack! Sist det begav sig lånade man inte bara territorium i hamn, utan man lånade det i hamn och i hamn. Om inte kan säga nej, då vet jag inte vilka befogenheter som har. Självklart kan regeringen tacka nej och säga att det inte är aktuellt att ska få låna viktigt territorium för sitt bruk. I en krissituation skulle detta i värsta fall kunna användas för en hybridkrigföring. Det ska vi inte bjuda på. Det är intressant att det i debatten låter som att utrikesministern lite antyder att vi borde ha sagt nej till Nord Stream 1. Då är det väl självklart att vi ska agera. När vi fattade det beslutet hade det inte hänt något på , och kriget i pågick inte. Vi lever i ljuset av vad vi vet . Då måste ju regeringen som har ansvar för utrikespolitiken, utifrån de fakta som läggs på bordet , fatta ett beslut. Och sedan hoppas jag att vi ändå är överens om att folkrätten i huvudsak stadgas i 2.3 och 2.4. Jag har samtalat med en rad folkrättsexperter: är en tolkning som visst håller. Utrikesministern skakar på huvudet. Sedan handlar det också om att politik är att vilja. Utrikesministern kanske inte vill använda detta. Vi har ju hört responsen från vårt lands statsminister på något som Biden sa: Man hoppas på något sätt att EU ska hjälpa oss. EU är fantastiskt, men det blir en felaktig förväntan om vi tror att EU ska hjälpa till och tänka på territorium och säkerhet. Det måste faktiskt ett lands egen regering göra. Det är en uppgift man fått som utrikesminister och regering. Därför måste regeringen ta ställning och ta på sig ledartröjan. har en unik position, för vi använder inte en enda deciliter rysk gas. Vi är inte i beroendeställning. Vi bör hänvisa till , till det pågående kriget i östra samt den olagliga annekteringen av . Om agerar på ett sådant sätt kan vi hävda att detta, som är överställt havsrätten, gör att bör ansluta sig till exempelvis , , och som agerar för ett nej. Vi kan definitivt agera och se till att det statliga helägda ryska bolaget inte får använda hamn. Det är ett beslut som kan levereras. Ledamoten undrade vad vill. Vi vill att regeringen säger nej. Vi vill att man agerar avseende hamn. Om man talar om öppna dörrar vill jag gärna höra vad det innebär och i klartext få veta vad regeringen vill och om regeringen kommer att agera för att och inte får använda hamn – att det blir njet från . 14 (S): Det sas så mycket intressant att jag nästan inte hann skriva färdigt mitt anförande. Det sista som anförde är väldigt intressant. KD vill att regeringen säger nej. KD vill alltså att ska bryta mot internationell rätt. Det var väldigt intressant, men jag kan verkligen inte hålla med. Tack för välkomnandet! Det känns bra. Jag välkomnar det du efterlyser vad gäller Östersjöledarskap. Det är synd att den insikten inte kom . sa att detta var en ren tillståndsfråga och att regeringen inte hade något att säga till om. Det hade varit bra om man hade haft lite mer Östersjöledarskap då. UD:s särskilda sändebud ska i dialog med våra partnerländer försöka få med fler länder på vår ståndpunkt att stå upp för internationell rätt och för energiöverenskommelsen. Detta är Östersjöledarskap, som jag ser det. Jag hoppas att ni är nöjda med det. Jag tycker att regeringen verkar ha en klok och bra linje, och jag vill tacka utrikesministern för det. Frågan är problematisk, men jag tror att den kommer att hanteras på ett bra sätt. 15 HANS (M): I sitt svar påpekar utrikesministern att de bedömningar som kommissionen gör spelar en viktig roll. Jag menar att vi här måste ta på oss ledarskapströjan och tillsammans med de andra länderna vara väldigt tydliga i förhållande till kommissionen och de europeiska institutionerna och säga det som är uppenbart: Nord Stream 2 är inte i intresse. Det finns en diskussion om skillnaden mellan nu och då. Det har hänt en del väsentliga saker mellan Nord Stream 1 och Nord Stream 2. Inom parentes vill jag nämna att även jag var väldigt kritisk till Nord Stream 1 och beklagar i grunden att den har kommit på plats. Den väsentliga skillnaden mellan nu och då är att nu har illegalt annekterat . finns rysk trupp i östra . finns EU:s energiunion som tydligt klargör att vi inte ska göra oss mer beroende av leveranser från en producent och ett land. Det är väsentliga skillnader mellan nu och då. Jag returnerar vänligheten: Vad är skillnaden mellan nu och då för Socialdemokraterna? I valmanifestet inför EU-valet sa Socialdemokraterna: ska säga nej till gasledningen genom . EU ska inte planera för nya olje- och fossilgasledningar. Partiledarna för Socialdemokraterna, och skrev i en debattartikel : ”Regeringen ska ta tydlig ställning mot planerna att lägga en gasledning i .” Jag tyckte att det var rätt klokt av Socialdemokraterna då. Jag önskar att Socialdemokraterna nu kunde vara lika tydliga med att säga att Nord Stream 2 inte är i intresse. Det vore Östersjöledarskap. 16 Utrikesminister (S): Tack för inläggen! Det blir roligare och roligare, särskilt när gamla citat och beslut kommer tillbaka och biter en i svansen, och det gäller båda håll. Men argumenten börjar nu bli något förvirrade. Vi måste ändå bestämma oss för vilken rättslig grund vi ska använda för att säga nej. Vi får dock påminna svenska folket om att ingen ansökan än så länge har kommit in. Det är möjligt att det i en ansökan inte kommer att finnas någon önskan om att lägga rör på utan att man tänker sig en annan lösning. Kanske kommer kommissionen att se till att andra leverantörer kommer in i nätet, vad vet vi? När ansökan kommer in ska vi behandla den. Vi ska göra det utifrån balansen och utgångspunkterna att följa våra rättsliga förpliktelser och våra politiska mål. Det är klart att vi inte tycker att det är en bra idé utifrån energiunionen. Vi tycker en massa saker om hur agerar, och vi tar också ställning och vidtar åtgärder. Det gör vi i utrikesrådet och med hjälp av till exempel sanktioner. Jag är ledsen, , men varken eller havsrättskonventionen ger rätt att utanför vårt territorium förhindra en annan stats rätt att lägga rörledningar på grund av exempelvis aggression som kränker . Jag kan nog säga att jag har mycket duktiga folkrättsexperter till min hjälp, inte minst på . Här har du fel helt enkelt. Det är viktigt att reda ut dessa argument. Det finns ingen rättslig grund att använda . Annars skulle vi inte följa folkrätten. Det är precis det som vi anklagar för. För ett litet land som är det otroligt viktigt att vi har den här typen av regler till hjälp, och vi har använt dessa konventioner också för vår egen del när vi har velat lägga det ena och det andra på havsbotten. Man måste därför fundera över hur ett land som kan agera när vi inte kan säga nej med hänvisning till att det passerar vårt territorium. Jo, vi kan agera genom att samarbeta, som vi gör, med de baltiska länderna. Jag träffade dem , och vi konstaterade att vi politiskt har precis samma syn på och utgångspunkt för detta. Vi måste samarbeta med länderna runt och med kommissionen inom de konventioner som styr, till exempel miljöhänsyn i det här fallet. Vi måste se till våra egna säkerhetspolitiska intressen, och då handlar det exempelvis om att samarbeta med kommunen på för att veta hur de tänker om det skulle komma en förfrågan. Än så länge har vi ingen ansökan. Vi måste vara säkra på att vi står på god rättslig grund och att vi har alla argument vad gäller miljö och klimat, inremarknadsregler, konkurrensregler, upphandlingsregler och annat. Det är så vi agerar. I själva verket är problemet att vi har , och andra länder som vill köpa denna gas. Därför skulle det nog fungera bättre med argument mot de länder som faktiskt kan påverka utfallet på rättslig grund och med rätten på sin sida. Ni kan lita på att den kommer att se efter våra egna säkerhetspolitiska intressen. Vi kommer att agera i samarbete med alla andra involverade. Vi kan också tydliggöra vad vi tycker om energiunionens mål. 17 (KD): När vicepresident var här sa han att den här gasledningen är ”a bad deal for Europe”. Det stämmer sannerligen. Detta är säkerhetspolitiskt dåligt. Men kan agera. kan hänvisa till folkrättens stadgar. Den är central. I det här fallet bryter mot stadgarna. Det pågår ett krig, och man har annekterat . Man har gjort sig skyldig till hot och våldsverkan. Visst är det så att kan hävda detta. Det är klart att det inte är ett roligt budskap för utrikesminister att leverera till utrikesminister. Men behöver ta på sig ledartröjan och säga att det här inte stämmer överens. Det är faktiskt så att det här är överställt. Visst finns det olika intressen. och vissa debattörer vill ju hävda att det här är business as usual. Det talas om havsrätten. Men det här är enligt min uppfattning överställt, och en hel del experter har samma uppfattning. Jag tycker att det här räcker som grund till att agera för . De baltiska länderna har samma uppfattning. Vi behöver alltså agera. De agerar väldigt tydligt, och vi bör göra vad vi kan. Till att börja med kan vi se till att budskapet når fram att det inte är aktuellt för att få låna hamn. Det är ett budskap som kan skickas . har det framkommit i medierna att ansvarig handläggare på säger att man vet att det kommer en ansökan . Det vill alltså till att utrikesministern vässar argumenten, tar till sig det här med folkrätten och ser till att ha klart för sig att man kan säga nej till utlåning av hamn. Vi ska också stå upp för och inte försämra deras möjligheter att förhandla. av deras bnp kommer att gå förlorade om man inte har möjlighet att låta gasen gå igenom där. 18 Utrikesminister (S): Det blir mer och mer förvirrat. Återigen: Vi menar att vi måste ha en rättslig grund att stå på. Om vi ska kunna säga nej, som vill, måste vi vara helt tydliga med vilka lagrum som vi hänvisar till och vilken internationell eller nationell rätt som vi ska använda. Dessutom är det inte ens på vårt territorium. Hur kan vi då rent rättsligt agera? Det säger om den saken är fortfarande högst oklart och förvirrat. Jag tror att han måste gå tillbaka och prata med sina rådgivare. Vi har ännu ingen ansökan. Vi vet inte hur det ser ut. Vi vet ännu inte exakt vilken sträckning man ska ha eller om man vill använda en hamn här eller där. Men vi kommer naturligtvis att ta ställning till detta. Och vi kommer naturligtvis att se efter våra säkerhetspolitiska intressen. Du kan vara helt övertygad om att vi kommer att titta på den frågan, . Vi agerar med de baltiska länderna. Som sagt var vi samlade här , och vi hade samma syn på detta. Vi tycker inte om det här projektet. Vi tycker att energiunionens mål borde gälla. Men vi inser också att vi har begränsade möjligheter, eftersom den här rörledningen inte går via våra territorier. Inte heller kan vi ingripa genom att använda havsrättskonventionen i det här fallet. Därför måste vi samarbeta. Vi måste också försöka få kommissionen att ingripa. Sedan kan vi påverka de länder som ska bli köpare av den här gasen, och det kanske vore ännu effektivare i det här läget. Men vi kommer att agera konsekvent och på rättslig grund. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:768 om ryskt kärnbränsle i svenska kärnkraftverk 19 Utrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tydliggöra den svenska säkerhetspolitiska analysen över avtal med Rosatom och om det är ett svenskt intresse att utgöra inkörsporten för försäljning av ryskt kärnbränsle i västdesignade kärnkraftsreaktorer. Jag avser inte att vidta några åtgärder för att tydliggöra en säkerhetspolitisk analys över affärsförbindelser. försörjning av kärnbränsle kan ses som ett exempel på hur diversifierad vår energiförsörjning är. Utöver , som levererat bränsle till , är även , , och viktiga energileverantörer till . Energimarknaden och dess aktörer styrs av lagar och förordningar. Staten pekar inte ut vilka leverantörer som enskilda bolag – inte heller de statligt ägda – ska använda sig av i sin energiproduktion. Några ändringar med en sådan innebörd i ägardirektiven till statligt ägda bolag är inte aktuella. 20 HANS (M): ”Vi har fått en ny säkerhetspolitisk situation i . Konflikterna i har kommit närmare våra gränser. Den ryska ledningen använder både vapen och den statliga propagandaapparaten för en revanschism med nya maktambitioner. Flera länder i känner sig starkt hotade. I pågår krig och ser det ut att utvidgas åt söder. använder också oljan och gasen i ett politiskt maktspel. Vad gör vi? EU har, som alla vet, en relativt svag gemensam utrikespolitik men har ändå lyckats ena sig för omfattande sanktioner i protest mot annektering av i strid med internationella avtal och konventioner. I flera olika sammanhang har alla EU-länder dessutom gemensamt slagit fast att beroendet av energi från ska minskas och att inga nya energiavtal ska ingås med .” Det var rätt kloka ord. Det kan jag säga, för det är inte jag som har skrivit dem. Detta är direkt citerat ur en debattartikel i finsk press skriven av dåvarande Europaparlamentarikern , numera medlem av samma regering och kabinett som utrikesminister . Jag tycker att det är klokt och insiktsfullt och hoppas naturligtvis att den linjen också är regeringens. Det är i ljuset av det man ska se den här diskussionen om ryskt kärnbränsle i . Utrikesministern framhåller i interpellationssvaret att hon inte tänker vidta några åtgärder för att tydliggöra den säkerhetspolitiska analysen av detta. Det är bara att beklaga. Jag tycker att det finns skäl att anlägga ett säkerhetspolitiskt perspektiv, eftersom det är en väsentlig skillnad mellan nu och då. råder ett försämrat säkerhetsläge i . Vi ser det genom den illegala annekteringen av , rysk trupp i östra , incidenter och provokationer i samt den fortsatta gradvisa upprustningen på rysk sida. Vi har också svarat emot detta genom en försvarsuppgörelse och ett försvarsbeslut där vi tydligare markerar för en stark svensk försvarsförmåga här och . Men det handlar också om den nya tidens hot. Vi är helt övertygade om att man bedriver hybridkrigföring och använder olika andra verktyg för att undergräva och bedriva kampanjer mot olika länder. Det är i ljuset av detta man ska se faran i beroendet av energileveranser från . Vad som är på väg att ske via och är att man ska använda provbränsle från för att det ska kunna licensieras. Därmed blir det första västliga europeiska land som detta prövas med. Detta blir också en språngbräda för till att även kunna erbjuda den här typen av bränsle till andra länder. Precis som i frågan om Nord Stream tycker jag att vi måste ställa oss frågan vad som är i intresse. Är ökat beroende av ryska energileveranser till europeiska länder, alldeles oavsett om det är gas eller kärnbränsle, i vårt intresse? Svaret är nej. Det är inte i intresse. Därför beklagar jag svaret från utrikesministern. Jag tycker att man borde göra en säkerhetspolitisk analys över detta, och jag hoppas att kloka tankar som Europaparlamentariker kan få genomslag när han nu är medlem av samma regering som . 21 Utrikesminister (S): Jag hade först och främst tänkt börja med att tacka för att vi alltid får ha dessa spännande och viktiga diskussioner om svensk utrikespolitik och säkerhetspolitiken i allmänhet. Vi lever i en sådan orolig värld, och det krävs att vi reder ut argumenten. Vi har haft extra trevligt för att vi har passat på att lyfta gamla oförrätter upp i ljuset och också gamla texter. Frågan om ryskt kärnbränsle i svenska kärnkraftverk finns i arkiven. Då är det så roligt att det var en fråga som ställdes av dåvarande ordföranden för försvarsutskottet till min företrädare . Därför har jag besvarat frågan precis som gjorde då. har vi på något sätt gått hela varvet runt. Huvudargumentet handlar om: Ska staten peka ut vilka leverantörer som enskilda bolag ska använda sig av i sin energiproduktion? Vad ska du då säga om eller något av de andra länderna som levererar? Ska staten gå in och reglera detta? Jag tror inte, , att du egentligen tycker det. Det måste vara en grundläggande princip att staten inte kan gå in och säga: De här får ni köpa av, och de här ska ni inte köpa av. Jag tror att vi då hamnar i ett moras. Det är därför som svarade som han gjorde, och det är därför som jag upprepar samma svar . har sedan 2010 uppdrag att på affärsmässigt sätt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Det innebär att regeringen som ägare i vår styrning av inte ska vidta några åtgärder som strider mot uppdraget att ska agera affärsmässigt. köper det bränsleelement från flera leverantörer. Att inte binda sig till en leverantör är väl också en grundläggande princip för att säkra bränsletillförseln. har ett projekt för att utvärdera och verifiera framtida bränsleelement där man har flera leverantörer. Anser att staten ska gå in och tala om exakt från vilka leverantörer eller andra statliga bolag ska köpa produkter? 22 HANS (M): Utrikesministern har alldeles rätt i att hon återanvänder, recyclar, tidigare svar med ett undantag, nämligen att hans sista stycke blev nr 2 i hennes svar. Det är där hon säger att man inte ska tydliggöra några säkerhetspolitiska analyser. Låt oss kanske också lyssna på tidigare ledamoten fråga till dåvarande utrikesministern . ”har slutit ett avtal med statliga Rosatom om prov av ryskt kärnbränsle i . I ett pressmeddelande från Rosatom beskrivs avtalet som inkörsporten till försäljning av ryskt kärnbränsle till kärnkraftsreaktorer designade i västvärlden. Frågan är om det är ett svenskt nationellt intresse att medverka till detta mot bakgrund av att EU nu försöker minska sitt beroende av rysk energi. Någon övergripande säkerhetsanalys som behandlar bland annat de säkerhetspolitiska aspekterna och lämpligheten i avtalet har ej genomförts från sida. I kopplas utrikes- och säkerhetspolitik ofta samman med energipolitik. Rosatom är en del i detta arrangemang – – –.” Den som läser min interpellation kan också upptäcka att spår finns inte av nötter men väl av nuvarande försvarsministerns fråga. Det är alldeles riktigt att det finns ett nu och ett då. Det jag ändå vill påpeka i förhållande till den diskussion som fördes mellan och 2012/13 är att vi nu har ett kraftigt försämrat säkerhetsläge. Det finns all anledning att med stor fermitet följa det som sker i vårt närområde med rysk trupp i , ökad övningsverksamhet, denna typ av provokationer och i ljuset av att vi också har EU:s energiunion. Det finns en stor klokhet i att vi inte ska göra oss i ytterligare grad beroende av ryska energileveranser, alldeles oavsett om det är gas eller kärnbränsle. Vi vet att på olika sätt använder den typen av verktyg i sitt sätt att bedriva kampanjer och undergrävande verksamhet mot grannländer. Det handlar om propaganda, desinformation och cyberattacker. Vi har också sett att man har använt energileveranser bland annat som påtryckningsmedel för ett antal vintrar sedan gentemot till exempel . Det är vad som gör det hela så allvarligt. Jag vill tacka utrikesministern för att hon återanvände den tidigare utrikesministerns svar. Jag vill tacka den nuvarande försvarsministern för att jag fick återanvända hans fråga till utrikesministern. Men jag till understryka det nya allvaret vi har i med det kraftigt försämrade säkerhetsläget. Det är i ljuset av det vi borde se mer på de hot som olika former av hybridkrigföring utgör, inklusive energileveranser. Det är därför jag tycker att vi ska hedra och hylla EU:s energiunion. Vi ska inte göra mer beroende av ryska leveranser av gas och kärnbränslen. 23 Utrikesminister (S): Tack så mycket, !