prot · H30962 · 2016-02-03 00:00:00 — På de bankkontor som finns kvar minskar kontanthanteringen och har i många fall helt och hållet upphört. Den lägesbeskrivning som redovisas i i återrapportering till regeringen lyfts en rad orosmoment fram, bland annat tekniska utmaningar och svårigheter för inte minst de äldre att behärska tekniken för elektroniska betalningar. Därför anser vi i att det är angeläget att staten tar sitt ansvar och även fortsättningsvis säkerställer tillgången till betalmedel för alla i . Regeringen skulle kunna överväga möjligheten att ge tilläggsdirektiv till de utredningar som just nu pågår på området. Ett förslag är att den parlamentariskt sammansatta kommitté som regeringen beslutade om ska lämna förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Här finns det möjlighet att tillgodose dessa behov. Jag stöder alla mina reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 3. 62 (M) replik: Tack, , för ett intressant inlägg i debatten! Jag har läst reservationer, och och jag har debatterat postfrågor tidigare. Det är väldigt tydligt att man vill få till en förändring, framför allt vad gäller arbetssituationen på ett visst företag som måhända är statligt ägt, genom förändringar i postlagen. Min fråga till är om det inte vore mer lämpligt att diskutera arbetsplatslagstiftning och om det verkligen är något som ska diskuteras specifikt för ett statligt företag. Sedan förstår jag den mjuka övergången som vill uppnå till ett mer digitaliserat sätt att förhålla sig till verkligheten. Det kan väl låta sympatiskt, men det jag är lite orolig för är att vi riskerar att landa i någon form av hämmande av digital utveckling. Jag tror att den digitala utvecklingen snarare är vägen framåt för landsbygden. Sedan är det självfallet så att de som känner att de inte bemästrar den formen av betalningslösningar ska ha en fortsatt god samhällsservice. Min fråga till blir också: Vore inte samdistribution av tidningar och post ett sätt att möjliggöra den mjukare övergången till ett digitaliserat samhälle, utan att för den sakens skull lägga någon hämsko på digitaliseringen i sig? 63 (V) replik: Postfrågor och grundläggande betaltjänster Jag tackar för frågorna. Vi vill självklart också se över arbetsplatslagstiftningen. Den är väldigt viktig, och där finns mycket att göra på grund av de stora avregleringar som har skett och som har orsakat oerhörda problem både i kvalitet och i livskvalitet för de anställda. Vi måste ha ett markperspektiv och titta på hur människor har det. Vi kan inte leva här i vår bubbla, välbetalda och i en enkel tillvaro, och sedan stänga av, när väldigt många människor i har en fruktansvärt tuff situation på sin arbetsplats, där kanske nästan alla på avdelningen äter Omeprazol. Det finns många sådana exempel. Vi måste ha ett markperspektiv, och då behöver vi både se över arbetsmiljölagstiftningen och se till att det finns tillräckligt med pengar för att utföra de verksamheter som man ska. Vi kan inte fortsätta att öka klyftorna som vi har gjort . Vi har rekordmånga miljardärer i nu som vi ser hur välfärden och många arbetsplatser, till exempel posten, går på knäna. Vi har ett jättehögt avkastningskrav på Postnord. I stället kanske vi skulle se över fördelningen i så att vi har råd att göra den mjuka övergången, för vi kommer fortsatt att ha behov av posten. Det kommer fortsatt att skickas väldigt många brev och paket via internetförsäljning och så vidare, så det här är ju funktioner som vi fortsatt kommer att vara beroende av. Vi måste få det att fungera. Men just nu pågår den här omställningen. Då måste vi se över det här och göra det på ett bra sätt, som vi överlag i samhället behöver öka marginalerna där människor vistas, där våra barn och gamla vistas, på arbetsplatser, för dem som utför servicen så att det här landet kan byggas och vi kan stå här nu och ha den här byggnaden omkring oss. Det är människor som bygger det med sina händer, och de har rätt till betalning. Det är inte antalet miljardärer som ska öka i , utan vi ska fördela resurserna så att vi kan ha bra och goda funktioner. 64 (M) replik: Jag blir lite tagen av den väldigt omfattande retoriken och märker att brinner för de här frågorna. Det är väldigt bra. Det som slår mig är att ingenstans längs vägen upplevde jag några konkreta förslag om hur det här ska uppnås mer än att vi ska spola tillbaka bandet. På något sätt ska vi tvinga upp brevvolymerna så att det blir mer lukrativt att bedriva postverksamhet, alternativt bara förstatliga hela rasket och då inte bekymra oss över hur mycket post folk egentligen behöver skicka utan ha ett oförändrat postväsen i alla fall. Att det inte behöver finnas någon direkt koppling mellan hur posten arbetar och hur mycket post man ska behöva skicka är då den andra varianten. Jag ställer mig själv väldigt frågande till båda delarna. Jag tror att vi kommer att behöva acceptera att posten genomgår en stor förändring. Och ibland svider förändring; det är helt riktigt. I en bransch som sakta men säkert håller på att krympa, beroende på en större samhällsförändring, kommer det att bli stora förändringar. Man kan inte garantera samma nivå som . Vad sedan gäller arbetsmiljölagstiftningen ska man självfallet inte behöva må dåligt av att gå till jobbet, men det är ju ett arbetsgivaransvar som vi i den här kammaren inte riktigt bär. Vårt främsta verktyg där är antingen lagstiftning eller ägardirektiv. Lagstiftningen på området är väldigt tydlig, och ägardirektiven tror jag är fel väg att gå. Postfrågor och grundläggande betaltjänster Jag tror att det finns en fara med att står i talarstol och förespeglar att vi på något sätt kan lösa det här genom ett klubbslag från herr talmannen. Det skapar förväntningar som vi aldrig kan infria. Jag återgår till frågan. Skulle det inte kunna vara så att samdistribution skapar bättre förutsättningar för den här mjuka övergången och också skapar bättre förutsättningar för en bra situation på arbetsmarknaden? 65 (V) replik: Jag har pratat med om samdistribution. Det de lyfter fram är att risken finns att de måste gå upp och sortera posten för att det ska funka. Det är det som är problemet. Annars låter det smart, så att säga. Jag tror att man behöver vara så effektiv som möjligt i sina lösningar, men just här verkar det finnas en del problem att lösa. Det som jag vill lyfta fram, och som också Posten och lyfter fram, är att det helt enkelt behöver vara bättre balans mellan ekonomiska krav och servicemål. Det handlar bland annat om att minska avkastningskravet i den här övergången för att få verksamheten att fungera. Sedan handlar det också om ett beslut om en ny postlag som ger tydligare direktiv till företagen samt om att som ägare ställa krav på goda arbetsförhållanden och sjysta anställningar, både för företagen och för anställda hos underleverantörer. Det är sådant som vi kan sätta riktlinjer för Postnord att genomföra. 66 (KD): För är det viktigt att människor ska kunna bo och leva i hela . Vi vill att hela vårt land ska leva. Människor ska själva välja var de vill leva och bo. Det förutsätter dock att det i hela landet finns en grundläggande service av tjänster, oavsett om man lever i skogar eller i . vill ha fungerande service, såsom barnomsorg, skola, sjukvård och infrastruktur, i hela landet. Det är likaså nödvändigt att ha tillgång till posttjänster av god kvalitet, och det behövs lättanvändbara och fungerande betaltjänster. Detta är grundläggande behov som har stor påverkan på människor och näringsliv på landsbygden och i samhället i övrigt. Vårt samhälle blir alltmer digitaliserat. Det är viktigt att även människor och företag på landsbygden inkluderas i den digitala samhällsutvecklingen. Därför är det viktigt att glesbygdens tillgång till elektroniska betaltjänstlösningar och postservice säkerställs. Om inte samhällsservicen på landsbygden möter människornas och företagens behov kommer fler att välja att flytta från landet till staden. Åtgärder för att säkerställa en god och tillgänglig samhällsservice har stor betydelse för befolkningens möjligheter att stanna kvar och arbeta i glesbygden. PTS har ett stort ansvar för att säkerställa en välfungerande postservice i hela landet. Samdistribution av tidningar och post är viktigt, eftersom det skapar bättre förutsättningar för att upprätthålla servicenivån på landsbygden. Samdistributionen har både miljömässiga och samhällsekonomiska fördelar. Postfrågor och grundläggande betaltjänster uppfattning är att samdistribution av tidningar och post är särskilt angeläget på landsbygden. En samordnad distribution av post och tidningar skapar bättre förutsättningar för att upprätthålla servicenivån på landsbygden trots minskande volymer för både tidningar och brev. Jag yrkar bifall till Alliansens gemensamma reservation nr 4. I detta anförande instämde och (båda M). 67 (MP): Posten, som är en väldigt viktig funktion för många, är ganska reglerad lagmässigt. Det finns ett mål. Det finns också sagt vilket pris den ska ha. när jag har läst postlagen och sett målsättningarna har jag funderat på hur kollektivtrafiklagen ser ut. Jag skulle önska att man kunde titta över om en del av regleringarna för postverksamheten kanske borde gälla även för kollektivtrafiken i fråga om klara mål för service och leverans till kunderna. Men det är inte riktigt meningen att jag ska prata om det , eftersom betänkandet handlar om postfrågor och grundläggande betaltjänster. Jag tycker att det är viktigt att vi låter den utredning som finns jobba färdigt, och jag har höga förväntningar på den. I väntan på att den blir klar yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Det är inte bara Alliansen som är intresserad av att prova möjligheterna med samdistribution. Vi lever alla i en värld där vi vet att mängden brev minskar. Utmaningen att leverera en fullgod postservice i hela landet blir större i samband med det, och då måste man prova innovativt nya möjligheter. Det är inte heller så att leverans av dagstidningar är en ökande marknad. Jag förutsätter att utredningen provar de möjligheter som finns och hittar möjligheter att förbättra servicen utan att försämra för de anställda. Jag hade nöjet och äran att ta emot den namninsamling som Seko-anställda inom Posten gjort med upprop och krav om bättre arbetsvillkor. Jag har själv i min bekantskapskrets människor som berättat för mig hur de får springa allt längre. Deras utdelningsområden ökar, liksom konkurrensen. De ökade områdena gör att förslitningen ökar. Frånsett att det förstås är väldigt dåligt för de anställda ökar det också sjukskrivningsposterna i samhället. Oavsett vilket parti vi tillhör borde det ligga i vårt intresse att förebygga sjukskrivningar och se till att människor kan utföra sitt arbete utan att bli förslitna och kanske tvingas gå innan de uppnått pensionsålder. Då är det väldigt viktigt att Postnord är ett effektivt företag sett ur samhällets perspektiv, ägarens perspektiv och även de anställdas perspektiv. Det är viktigt att återupprätta möjligheten till yrkesstolthet. Och är kanske målet att av posten ska komma fram lite väl lågt. Jag fann till min förvåning att jag fått ett personligt brev adresserat till en moderat kollega hem i min brevlåda. Sådant ska nog inte förekomma. Det ska vara av posten som kommer rätt och kommer fram . Postfrågor och grundläggande betaltjänster I ett lite större perspektiv har vi från olika håll enats om att vi måste minska oljeinnehållet i våra transporter. Också ur det perspektivet måste man fundera på vad digitaliseringen innebär. Den innebär självklart vissa uppenbara fördelar, att man inte rent fysiskt distribuerar lika mycket, men det är faktiskt också vissa saker som ökar. Från fönstret där jag sitter och arbetar i hemmet kan jag se diverse paketbilar som kommer med saker som mina grannar beställt på nätet. De kommer efter varandra. Jag undrar i mitt stilla sinne om leveransen alltid är så effektiv. Vi ska utreda saken och fundera på hur vi kan förbättra samhällsservicen. Hur kan post- och paketdistributionen – den senare tror jag ökar – uppfylla kraven på goda villkor för de anställda, minskat oljeinnehåll i transporterna och så stor ekonomisk effektivitet som möjligt? Det är en stor utmaning, men jag är alldeles tvärsäker på att vi från samarbetsregeringen kommer att tackla den så ambitiöst som möjligt. 68 (S): Vår förmåga att kommunicera är någonstans grunden för mänskligheten. Det är genom att kommunicera med varandra som vi för utvecklingen framåt. Genom att kommunicera med varandra skapar vi både förändring och utveckling, och vi förverkligar drömmar. Inte minst är det genom att kommunicera som vi bildar oss på olika sätt. Vårt sätt att kommunicera förändras . Just nu kanske det går fortare än någonsin, i samband med teknikutvecklingen. Det tog för hovet att få reda på att konungen hade avlidit. Om detta hade skett hade vi antagligen fått informationen livesänd eller streamad över nätet direkt, helt utan urskiljning. Tekniken förändrar vårt sätt att kommunicera, men den ändrar inte vårt behov av att meddela oss med varandra. Jag är övertygad om att det även kommer att finnas ett behov av en väl fungerande postservice i hela vårt land. Digitaliseringens hastighet innebär förändringar i hur vi organiserar samhällsservicen. Det är såklart nödvändigt att vi ser över den. Just nu pågår en översyn av postlagstiftningen. Det ligger i tiden, särskilt med tanke på hur snabbt förändringar sker. Vi har ett stort land med många invånare, och det är många som inte bor i städer utan i glesbygd. Dagens postlagstiftning tar hänsyn till detta, och vi utgår också ifrån att regeringen och fortsätter att bevaka samhällets behov av posttjänster och postservice över hela landet, till alla landets invånare. lyfter i sin reservation fram frågor om arbetsförhållandena för de anställda i Postnord. Det är inte så länge sedan fackförbundet lämnade in ett upprop om detta. Personligen är jag väldigt oroad över utvecklingen och situationen, särskilt efter den fusion som gjordes mellan den svenska staten, eller den svenska posten, och den danska posten och som resulterade i Postnord. För mig handlar det inte bara om den situation som har uppstått som en konsekvens för de anställda, utan snarare om den samhälleliga verksamhet som i har fungerat väldigt bra både organisatoriskt och ekonomiskt. Men efter fusionen tycks den mindre välfungerande danska postens verksamhet ha smittat ned även verksamheten i . Postfrågor och grundläggande betaltjänster Vi socialdemokrater följer frågorna nogsamt, för de är både viktiga och angelägna. Frågan om arbetsmiljön är naturligtvis central särskilt för dem som jobbar inom Postnord, men den hör inte riktigt hemma här. Det är arbetsmiljölagstiftningen som reglerar de här frågorna, och därtill kommer föreskrifter och såklart överenskommelsen mellan parterna. Det kanske också är där som frågorna ska ligga, och inte i trafikutskottet. Jag måste nämna något om den reservation som , , och har lämnat om samdistributionen. Detta har påtalats för regeringen, som också har tagit frågan på allvar och lyft in den i den pågående . Jag har därför svårt att se vad som egentligen eftersträvas i denna reservation och vad regeringen skulle kunna göra ytterligare . Vi får väl helt enkelt återkomma till det när utredningen är färdig. Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 69 (V) replik: Det gläder mig att du lyfter fram arbetsrätten, , att du tydligt ser att man behöver komma till rätta med den här saken och att ni bevakar vad som hände vid sammanslagningen mellan den svenska och den danska posten. Man kan dock inte fly från sitt ansvar när man sitter på en position och har ett ansvar. Motionen väcktes här i och kom upp i vårt utskott därför att tjänstemän i ansåg att den hör till vårt utskott. Då kan inte vi som politiker skicka iväg den till andra utskott. Sedan kommer detta säkert också upp i arbetsmarknadsutskottet, och de ska titta på sina delar. I vårt utskott skulle vi till exempel kunna titta på avkastningskravet och lagstiftningsförfarandet. Vi skulle kunna se till samhällsuppdraget och hur man kan stärka det och utformningen av det hela så att vi kan tillgodose postens behov när det gäller att kunna utföra en bra verksamhet och ha en bra arbetsrätt. 70 (S) replik: Det kanske är detta som gör det hela komplicerat. Vårt ansvar i trafikutskottet är att tillgodose samhällsservicen med postutdelning till svenska folket. Det är klart att vi emellanåt hamnar nära intresset för både postdistributörer och de anställda som jobbar inom postal verksamhet. Dilemmat när det gäller avkastningskravet är att inte heller detta är en fråga för trafikutskottet. Det är näringsutskottet som handhar de statliga bolagen. Inte heller den frågan hör alltså riktigt hemma här. Jag vet dock att det förs en ständigt pågående diskussion i näringsutskottet, och jag förutsätter att de diskuterar avkastningskraven också för Postnord precis som för alla andra bolag. Men fortfarande hör inte frågan riktigt hemma här. 71 (V) replik: Postfrågor och grundläggande betaltjänster Jag håller med om att det kan vara lite diffust. Det är flera utskott som har ansvar för frågan, och det är inte helt självklart på vilket utskott ansvaret faller. Men motionen har hamnat här, och vi måste hantera den och ta ansvar för detta. Vi tittar ju på arbetsmiljön när det gäller till exempel åkerinäringen. Om vi ska ha en god samhällsservice som fungerar måste vi se till att förhållandena i produktionen fungerar, och det är det de inte gör här. Det är därför också vi i trafikutskottet, som har ansvar för posten, behöver se över det här ordentligt. 72 (S) replik: Grundproblematiken är egentligen denna: Vi har haft en postverksamhet i som till och med har varit lönsam för staten. Men har vi en fusion som gjordes under den förra regeringen med den danska posten, och den danska posten har varit en verksamhet som de facto blöder. Den resultatvinst man gör i slås ihop med den resultatförlust man gör i , vilket blir ett stort problem. Detta är också en effekt av att man pressar de anställda inom Postnord i . Detta är såklart ingenting som vi tycker är bra på något sätt. Men det är så här verksamheten ser ut , och det är väl snarare det man behöver se över. Vad är det egentligen som har hänt, och på vilket sätt är det rimligt att en förhållandevis välfungerande verksamhet i slaktas på grund av en dålig affär som en före detta regering har gjort? 73 (L): Vi pratar stort och vi pratar smått här i kammaren, men vad det än är vi debatterar är det frågor som berör människor. är det många, och ibland är det färre, men oavsett vilket är varje enskild fråga viktig för någon. Att servicen behålls på landsbygden berör möjligen i första hand dem som bor i glesbygd och på landsbygd, och en och annan sommargäst, men det gör inte frågan mindre angelägen för dem det berör. är de platser i landet där postservicen dras ned de där digitaliseringen har gått långsammast – med andra ord de ställen där det finns allra färst alternativ. nämnde det här med brev som kom från en moderat kollega och som hamnade fel. Jag känner igen det där. Det händer mig också att post kommer fel; vi är många med liknande namn. Som kuriosa kan jag nämna en händelse. Vi hade tagit kort på barnen inför julen och skickat iväg till släkt och vänner. De blev kvar i de röda julbrevlådorna när de plockades in för vintern. De delades ut först julen efter med ett mycket ursäktande brev från posten, till stor munterhet för släkt och vänner och med en moralisk vinst för mig och maken som så falskeligen hade anklagats för att inte ha skickat några julkort. Det året fick folk två julkort. Detta händer alltså, absolut! Postfrågor och grundläggande betaltjänster Det är jättebra att utredningen görs, men frågan är hur länge vi ska vänta. För oss liberaler är det viktigt att människor ska kunna välja var de vill leva, bo och verka. För att hela landet ska vara ett alternativ behöver viss grundläggande service finnas. Samdistribution är ett sätt att se till att postservicen på landsbygden finns kvar. Det är i sin tur ett sätt att få hela att leva. Jag yrkar därför bifall till reservation 4. I detta anförande instämde och (båda M) samt (KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) betänkande 2015/16:TU7 74 BORIANA (M): Dansbandsmusikern och artisten har skrivit en hyllningssång till cykeln där han upprepar fem gånger på bred skånska: Cykeln är nyckeln till friheten, cykeln är nyckeln till allt. Han har rätt i mycket, . Kanske är inte cykeln lösningen på alla problem, men den ger mycket frihet, särskilt i storstäderna där det oftast är lättare att ta sig fram med cykel än med bil. Att använda cykeln som transportmedel ger också en större ekonomisk frihet, då man inte har dyra bränslekostnader, parkeringsutgifter, fordonsskatt, reparationsutgifter och så vidare. För en grupp människor, invandrarkvinnor från muslimska länder, har cykellektionerna, som många kommuner i samarbete med Röda Korset och andra organisationer ordnat, verkligen banat vägen till friheten. Dessa kvinnor har utmanat uråldriga normer och har på kuppen kunnat få jobb, exempelvis inom . De har blivit självförsörjande och oberoende av sina män eller samhället. Cykeln ger alltså både frihet och understöder arbetslinjen, vilket är något som tilltalar oss moderater. Cykling ger också bra motion och är positivt för miljön. Många har upptäckt fördelarna med att cykla, och därför blir cyklisterna fler och fler för . Men är allt frid och fröjd så att vi politiker kan luta oss tillbaka? gav ett skarpt tillkännagivande till regeringen att återkomma med en nationell strategi som tar hänsyn till viktiga frågor för att få fler att välja cykeln som färdmedel. Idén bakom tillkännagivandet var att cykling ska vara ett så tillgängligt, säkert, funktionellt och attraktivt trafikslag att människor väljer att cykla. Vi som politiker ska skapa förutsättningar för människor att göra kloka val, inte nödvändigtvis med pekpinnar, förbud och tvångsåtgärder. Att se cykling som ett eget, likvärdigt transportsätt med specifika behov i infrastrukturen är en grundläggande förutsättning för att möta dagens, och ännu mer framtidens, transportutmaningar. Elcyklar och snabba cyklar förutspås vara ett framtidskoncept, och andra länder i har redan sprungit om, eller snarare cyklat om, när det gäller användandet av elcyklar. I till exempel säljs 200 000 elcyklar . Elcykeln har en stor fördel i jämförelse med en vanlig cykel: Den är lättare att framföra i uppförsbacke och i motvind. Cyklisten som arbetspendlar behöver inte bekymra sig för att komma till jobbet trött och svettig. Nackdelen är förstås priset, men i takt med att fler väljer elcykel i stället för, eller som komplement till, en bil kommer begagnatmarknaden på elcyklar att växa och priserna därmed att sjunka. I Alliansens reservation understryker vi vikten av att det skapas förutsättningar för användandet av elcykel, främst när det gäller infrastruktur. Är det optimalt att elcyklar och snabba cyklar delar cykelbana med vanliga cyklar och gående? Funktionell infrastruktur är en av de frågeställningar som vi lyft fram och som vi förväntar oss att den nationella strategin ger svar på. I Alliansens gemensamma reservation pekar vi på en viktig fråga, nämligen säkerheten. Det är oroande att antalet cykelolyckor har ökat . Kan det vara så att antalet cykelolyckor ökar för att cyklandet ökar? Nej, något sådant samband finns inte. På uppdrag av Cykelfrämjandet undersöktes sambandet mellan cykelresor, säkerhet för cyklisterna och antalet skador. Studien visade att ju fler som cyklade desto säkrare var cykelvägarna. Det blir som frågan om hönan och ägget. Vad kom först – ökningen av antalet cyklister eller förbättringen av cykelvägarna? Bra cykelinfrastruktur leder till att fler använder cykel.