prot · H40948 · 2016-12-16 00:00:00 — De senaste årens ökande underskott på bostäder för personer som vill etablera sig på bostadsmarknaden har däremot bland annat lett till att allt fler kommuner hjälper till med tillfälliga boendelösningar och sociala hyreskontrakt. Svaret på den första frågan är att vi i har ett system för hyressättning som är baserat på kollektivt förhandlade hyror mellan lokala parter på hyresmarknaden, där hänsyn tas till lägenhetens bruksvärde när hyran sätts. Därtill finns en undantagsregel i hyreslagen om så kallad presumtionshyra, som i korthet innebär att fastighetsägaren och en hyresgästorganisation i en förhandling kan komma överens om att hyran för en nybyggd lägenhet ska anses som skälig . Överenskommelse om presumtionshyra har i de flesta fall inneburit en högre hyra i nyproduktion men kan likväl tillämpas för att komma överens om en hyra som är lägre. Om vid markanvisning har satt särskilda villkor och parterna väljer att förhandla fram en presumerad hyra är det upp till de lokala parterna att ingå ett sådant avtal. Svaret på den andra frågan är att bostadsförsörjningsansvaret är kommunalt. Kommunerna ska enligt lag planera så att alla invånare kan leva i goda bostäder och även främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. Jag välkomnar därför varje kommunalt initiativ som leder till en god bostadsförsörjning för alla, så länge detta inte leder till ökad segregation. Exakt hur hyrorna kommer att bestämmas i det aktuella exemplet i känner jag inte till, men mitt svar på den tredje frågan är att jag förutsätter att hyressättningen förhåller sig till vårt befintliga system. Som svar på den sista frågan vill jag ytterligare förtydliga att kommunerna enligt lag har ett bostadsförsörjningsansvar och att vi har en bostadsmarknad som är öppen för alla. Jag som statsråd har varken möjlighet eller vilja att vidta åtgärder som förhindrar kommunerna att ta sitt ansvar eller att komma med egna initiativ. Det skulle vara en begränsning av det kommunala självstyret utan någon föregående analys och beredning. 136 (L): Tack, bostadsministern, för svaret! Min bild är att bostadsministern talar emot sig själv på alla möjliga sätt i svaret. Jag tror att det är det mest otydliga svar jag fått under mina här i riksdag. I har vi en generell bostadsmarknad för alla, säger bostadsministern i sitt interpellationssvar. säger bostadsministern att han inte tänker agera för att säkerställa att vi faktiskt har en generell bostadsmarknad för alla, utan det ska läggas på kommunernas ansvar. Jag har tre grunder för mitt påstående. För det första: Inkomsttak är ett hot mot en generell bostadsmarknad. Bostadsministern vill ju ha en generell bostadsmarknad men lämnar dörren öppen för att införa ett inkomsttak för att människor ska kunna få tillgång till en bostad. Vad alla experter och organisationer kallar detta för är en typ av social housing-system. Min fråga till bostadsministern är: Är det regeringens mening att de rödgröna kommunerna i ska kunna införa ett inkomsttak för att människor ska få tillgång till en bostad? För det andra: Jag anser att bostadsministern tänker se på när man river upp det svenska hyresförhandlingssystemet. Han försvarar det nuvarande systemet, där hyror ska förhandlas kollektivt mellan marknadens parter, alltså hyresgästförening och fastighetsägare. är det en öppen dörr för kommunen att förhandla fram vad man kallar för en presumerad hyra, som innebär att politiker går in och ställer särskilda villkor. Dessa särskilda villkor är då inkomsttak och innebär i praktiken att bostäder i i kan få olika hyror, trots att de är likadana, baserat på att den som ska få lägenheten är en låginkomsttagare. För mig är särskilda villkor bostadsministerns sätt att säga social housing. Särskilda villkor för mig är social housing. Inkomsttak och att man ska vara låginkomsttagare för att få bostaden är social housing. Därför talar bostadsministern emot sig själv. För det tredje talar bostadsministern också emot sig själv då han inte tänker agera. Enligt mig är det ett svek mot demokratin och de svenska väljarna att säga att man inte tänker agera för en generell bostadsmarknad, trots att man är för en generell bostadsmarknad. Jag vill visa på att inkomsttak är ett konstigt system som man tillåter att införa. Det har inte föregåtts av någon som helst typ av regeringsutredning. Man har inte tagit fram någon forskning om det hela. Det har inte beretts någon proposition till riksdag om att får införa inkomsttak eller förändra det svenska förhandlingssystemet. Det har heller inte varit någon remissrunda, trots att både hyresgästföreningen och fastighetsägarna liksom åtta svenska politiska partier, alla här i riksdag, är emot detta enligt officiella ställningstaganden. Det har inte heller föregåtts av någon debatt här i kammaren om att man ska kunna införa inkomsttak eller att det ska finnas vissa lägenheter som är till för låginkomsttagare, utan vi ska ha en generell bostadsmarknad. Det finns inga ställningstaganden från de svenska ledamöterna och inte någon omröstning här i riksdag som säger att man får ha inkomsttak för att hyra lägenheter. Det finns inget som helst beslut om att vi ska frångå det svenska hyresförhandlingssystemet. Då undrar jag: Vad är det egentligen vi ser? Är det en generell bostadsmarknad som vi håller på att bygga upp i ? Nej, för mig är det ett typiskt exempel på en slippery slope, att andra kommuner kommer att följa efter och införa inkomsttak. För mig kanske det beror på att det är och Socialdemokraterna som är på väg att införa social housing i . Jag har svårt att tro att bostadsministern inte känner till det enskilda fallet , för det är otroligt känt. Det har faktiskt föregåtts av debatter under fyra . Jag vill ha svar från bostadsministern på frågan: Har rätt att införa inkomsttak på den generella bostadsmarknaden? 137 Statsrådet (MP): Jag har svarat på de fyra frågor som har ställt i interpellationen. Jag tycker naturligtvis att , så länge man håller sig inom lagen och till den modell för hyressättning som vi har i , ska ha möjlighet att göra de här förändringarna och pröva olika modeller för att sätta hyran. Personligen är jag mer bekymrad över inkomstgolven än inkomsttaken. Det finns många kommuner och företag, även inom allmännyttan, som ställer höga inkomstkrav för att man ska få tillgång till en bostad. Ofta ställer de krav på en inkomst som är tre eller fyra gånger så hög som hyran. Det stänger ute en stor del av befolkningen från möjligheten att få en bostad över huvud taget. Det är ett stort bekymmer. Vi har funderat mycket på hur även människor som har en lite mindre plånbok ska kunna få bostäder och kunna betala på ett hyggligt sätt. Vi tittar på alltifrån socialbidrag till system för att garantera lägre hyror. Vi har jobbat med investeringsstöden, som säkert känner till, för att kunna säkerställa hyror som är lägre än de annars skulle ha varit. Det är en metod för att bidra till att fler ska kunna få plats på bostadsmarknaden. försöker också på lite olika sätt att bidra till att minska segregationen och se till att fler får plats på bostadsmarknaden. Försöket i är intressant. Det är en nydanande metod i det svenska systemet, som annars är ganska jämnt och fyrkantigt runt om i . Jag tycker att det är värt att pröva det innan vi förkastar det och säger att det skulle vara särskilt dåligt. Det finns också en rad andra modeller där man ställer särskilda krav på hyresgästerna, till exempel studentbostäder och äldrebostäder. Som sagt är jag mer bekymrad över att man ställer krav på så höga inkomster för att få tag på en bostad på många håll i än att människor med lägre inkomster ska kunna få en bostad. 138 (L): Det är en viktig fråga som bostadsministern ställer: Hur ska vi se till att personer med lägre inkomster ska få tillgång till bostäder? Det är en jättesvår fråga, men den är värd att utredas. Har vi då utrett den modell som nu vill införa? Nej, det har vi inte. Det finns ingen regeringsutredning, inte någon forskning och inte någon proposition om den, och det har inte varit någon remissrunda, utan här tillåter man lite grann vilda västern och låter alla kommuner lösa problemen själva eftersom man inte vill lösa dem på riksdagsnivå. Ska jag tolka bostadsministerns svar som att och Socialdemokraterna är för ett inkomsttak? I så fall innebär det en förändring i hur ni ser på bostadsmarknaden, för då är den inte generell för alla. Jag tycker att bostadsministern borde ta en titt på Liberalernas budgetmotion. Vi satsar 4 miljarder mer än vad regeringen gör på bostadstillägg som särskilt går till personer med garantipension och till flerbarnsfamiljer. Det är ett sätt att se till att personer med lägre inkomster får tillgång till bostadsmarknaden och har råd att betala sina hyror. Det är inte demokratiskt att ska få införa ett system som bryter mot det kollektiva förhandlingssystemet och mot den generella bostadsmarknaden, som bostadsministern hyllade i början av sitt anförande. Jag tror att vi behöver rulla tillbaka bandet och fundera på de här frågorna. Det är ett allvarligt problem som ministern lyfter fram att en del av svenska folket har svårt att betala sina hyror. Men det är inte rätt väg att gå att låta kommuner experimentera med modeller som inte på något sätt är beslutade här i riksdag. Jag är otroligt villig att pröva olika modeller, men jag vill att de ska vara utredda av riksdag innan vi gör avsteg från kollektiva förhandlingssystem. Jag vet att åtta av åtta partier här i är emot det här systemet, och även och Fastighetsägarna är emot det. Anser bostadsministern då att det är rätt att marknadens parter och de olika politiska partierna inte har fått ta ställning till detta innan man testar det i ? Vore det inte bättre att utreda det och ha pilotkommuner? Är bostadsministern för att man testar inkomsttak i ? Och anser han att det inte behövs någon typ av prövning från sida, där vi prövar detta på riktigt i stället för att låta kommuner köra lite vilda västern själva? 139 Statsrådet (MP): Jag måste säga att jag tycker att det är lite komiskt att höra , liberal, stå här i riksdag och tala om vilda västern och att det inte är demokratiskt. Kommunerna i har ett planmonopol. De har också ett bostadsförsörjningsansvar. När en kommun då utnyttjar sin möjlighet att göra lite annorlunda är det vilda västern och inte demokratiskt. Jag tycker att man ska stå upp för det kommunala självstyret. Det har stor betydelse i . Ett stort antal kommuner har lärt sig att hantera de byggregler vi har på ett smartare och bättre sätt. Det är en viktig bakgrund till att vi i bygger betydligt mer än vad vi har gjort tidigare. Göteborgsfallet är ett annat exempel på en kommun som använder och utnyttjar sitt kommunala självstyre. Ska vi i stället ha ett starkt centraliserat system där ska bestämma allt om hur kommunerna ska sköta bostadsbyggande, hyressättning och planmonopol i ? Föreslår verkligen att vi ska ha ett i detalj reglerat system där alla ska göra likadant? 140 (L): Liberalerna är för en generell bostadsmarknad där alla har tillgång till bostäderna. Det var och Socialdemokraterna också innan jag gick in i kammaren. Bostadsministern sa själv i ett anförande att han var för en generell bostadsmarknad. Det förslag som finns i handlar inte om en generell bostadsmarknad. Det är inte vad fastighetsägarna och tycker. Och det är inte vad åtta av åtta partier i tyckte innan vi gick in i detta rum. Det kommunala planmonopolet är fantastiskt, men det innebär inte att man kan gå in och ändra det svenska hyresförhandlingssystemet som vi har beslutat om i . Det innebär inte att man kan gå in och ändra synen på att den svenska bostadsmarknaden ska vara generell. Jag tycker inte att det är komiskt att jag är upprörd över frågan. Jag tycker att frågan ska utredas och utredas bra så att det finns forskningsunderlag innan man tillåter olika kommuner att agera på olika sätt. Jag vill ha en gemensam bostadsmarknad som är generell för landet. Det finns knappt något land i världen som har hyressystem som ser olika ut från kommun till kommun. De flesta länder har ett hyressystem som gäller i hela landet. Det har utretts, remitterats och införts på ett bra sätt. Det finns social housing eller social housing-liknande system i många länder runt om i världen, men inget land har infört det utan att det har utretts, remitterats och diskuterats i parlamentet. Det stora problemet här är att man tillåter olika kommuner att gå olika vägar utan att det finns ett ställningstagande från riksdag. Jag vill ha ett tydligt ja eller nej på mina frågor. Är bostadsministern för inkomsttak eller inte? Är bostadsministern för en generell bostadsmarknad eller inte? 141 Statsrådet (MP): Jag har ingen anledning att tala om vilka av alla tusen olika varianter som görs i som jag är för och emot. Jag är för det kommunala självstyret, som innebär att man kan göra lite olika på olika ställen så länge man följer plan- och byggreglerna och sätter hyrorna i enlighet med den modell och metod vi har i . Många anser att det är fyrkantigt. Bland andra Liberalerna brukar säga att vi har för mycket regleringar och fyrkantiga regelsystem som styr bostadsproduktion, hyressättning och allt möjligt. Det är första gången jag får höra att vi borde ta beslut i riksdag om sådana detaljer i bostadsbyggandet och att det är förfärligt att man i en enskild kommun gör lite annorlunda. Jag har ingen anledning att fördöma metod. Det viktigaste för mig är att det byggs fler bostäder och att kommunerna följer lagen. Överläggningen var härmed avslutad. § 28 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:56 Kontroller och inspektioner i av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning 2016/17:66 Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner skulle förlängas till och med . KOM(2016) 778 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller ytterligare stöd till medlemsstater som drabbats av naturkatastrofer KOM(2016) 786 Förslag till och rådets förordning om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011 KOM(2016) 788 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1059/2003 vad gäller de territoriella typindelningarna (Tercet) § 29 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:199 Granhammar herrgård av (KD) till försvarsminister (S) 2016/17:200 FRA och kontrollen av (V) till försvarsminister (S) 2016/17:201 Miljökrav vid militärövningar av (MP) till försvarsminister (S) § 30 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:524 Århuskonventionen och skydd av naturmiljö och biologisk mångfald av (M) till statsrådet (S) 2016/17:525 Timlöner på av (M) till statsrådet (S) 2016/17:526 Snabbspår på arbetsmarknaden av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 31 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2016/17:466 Hot mot av (V) till justitie- och migrationsminister (S) § 32 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 14 anf. 42 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 19 anf. 82 (delvis), av talmannen därefter till och med § 26 anf. 128 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. 1 § Fråga om hänvisning av motion till utskott § 2 Anmälan om ersättare § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Anmälan om faktapromemoria § 6 Anmälan om granskningsrapport § 7 Ärenden för hänvisning till utskott § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv AU4 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen TU8 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation 3 (S) § 10 Svar på interpellation 2016/17:102 om praktikplatser för asylsökande 4 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 5 (KD) 6 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 7 (KD) 8 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 9 (KD) 10 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 11 Svar på interpellationerna 2016/17:113 och 148 om anvisningar av flyktingar till kommunerna 11 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 12 (M) 13 (M) 14 (S) 15 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 16 (M) 17 (M) 18 (S) 19 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 20 (M) 21 (M) 22 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 12 Svar på interpellation 2016/17:152 om regeringens arbetslöshetsmål 23 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 24 (M) 25 (S) 26 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 27 (M) 28 (S) 29 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 30 (M) 31 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 13 Svar på interpellation 2016/17:82 om drönares klassning som övervakningskameror 32 Justitie- och migrationsminister (S) 33 (C) 34 Justitie- och migrationsminister (S) 35 (C) 36 Justitie- och migrationsminister (S) 37 (C) 38 Justitie- och migrationsminister (S) § 14 Svar på interpellation 2016/17:135 om vikten av korrekta åldersbedömningar 39 Justitie- och migrationsminister (S) 40 (C) 41 Justitie- och migrationsminister (S) 42 (C) 43 Justitie- och migrationsminister (S) 44 (C) 45 Justitie- och migrationsminister (S) § 15 Svar på interpellation 2016/17:155 om asylsökande som saknar skyddsskäl 46 Justitie- och migrationsminister (S) 47 (M) 48 Justitie- och migrationsminister (S) 49 (M) 50 Justitie- och migrationsminister (S) 51 (M) 52 Justitie- och migrationsminister (S) § 16 Svar på interpellation 2016/17:156 om förlängning av tillfälliga uppehållstillstånd 53 Justitie- och migrationsminister (S) 54 (M) 55 Justitie- och migrationsminister (S) 56 (M) 57 Justitie- och migrationsminister (S) 58 (M) 59 Justitie- och migrationsminister (S) § 17 Svar på interpellation 2016/17:141 om beredningen av barnrättighetsutredningen 60 Statsrådet (S) 61 (L) 62 Statsrådet (S) 63 (L) 64 Statsrådet (S) 65 (L) 66 Statsrådet (S) § 18 Svar på interpellation 2016/17:169 om kilometerskatten 67 Finansminister (S) 68 (M) 69 Finansminister (S) 70 (M) 71 (M) 72 Finansminister (S) 73 (M) 74 (M) 75 Finansminister (S) § 19 Svar på interpellation 2016/17:110 om polisutbildningen vid 76 Statsrådet (S) 77 (L) 78 Statsrådet (S) 79 (L) 80 Statsrådet (S) 81 (L) 82 Statsrådet (S) § 20 Svar på interpellation 2016/17:136 om deltidspoliser 83 Statsrådet (S) 84 (M) 85 Statsrådet (S) 86 (M) 87 Statsrådet (S) 88 (M) 89 Statsrådet (S) § 21 Svar på interpellation 2016/17:180 om bistånd från polis vid utmätning 90 Statsrådet (S) 91 (M) 92 Statsrådet (S) 93 (M) 94 Statsrådet (S) 95 (M) 96 Statsrådet (S) § 22 Svar på interpellation 2016/17:124 om åtgärder för cykling 97 Statsrådet (S) 98 (L) 99 Statsrådet (S) 100 (L) 101 Statsrådet (S) 102 (L) 103 Statsrådet (S) § 23 Svar på interpellation 2016/17:125 om införandet av signalsystemet ERTMS 104 Statsrådet (S) 105 (L) 106 Statsrådet (S) 107 (L) 108 Statsrådet (S) 109 (L) 110 Statsrådet (S) § 24 Svar på interpellation 2016/17:130 om underhållsbristen på järnvägen 111 Statsrådet (S) 112 (V) 113 Statsrådet (S) 114 (V) 115 Statsrådet (S) 116 (V) 117 Statsrådet (S) § 25 Svar på interpellationerna 2016/17:154 och 177 om Varbergstunneln 118 Statsrådet (S) 119 (M) 120 (C) 121 Statsrådet (S) 122 (M) 123 (C) 124 Statsrådet (S) 125 (M) 126 (C) 127 Statsrådet (S) § 26 Svar på interpellation 2016/17:108 om fördröjning av bredband på landsbygden 128 Statsrådet (MP) 129 (C) 130 Statsrådet (MP) 131 (C) 132 Statsrådet (MP) 133 (C) 134 Statsrådet (MP) § 27 Svar på interpellation 2016/17:167 om social housing i 135 Statsrådet (MP) 136 (L) 137 Statsrådet (MP) 138 (L) 139 Statsrådet (MP) 140 (L) 141 Statsrådet (MP) § 28 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 29 Anmälan om interpellationer § 30 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 31 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 32 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017