prot · H30954 · 2016-01-19 00:00:00 — Utredningen var enig, och remissvaren har varit positiva. är det den rödgröna regeringen som svävar på målet. Vilket är det förgävesarbete som man talar om, och vilka är det i så fall som drabbas? Vilken hänsyn är det som måste tas till ? Inser inte regeringen att det arbetet kommer att kunna ta väldigt ? De besked som gavs i ministerns svar är svävande. Om det är så att den slutliga indelningen ska inväntas kommer inte någon regionplanering att kunna påbörjas som utlovar. Inget län kommer att ha någon regional plan färdig för fysisk planering till slut eller ens början. Vi är överens om hur viktigt det är att ansvaret för att planera fördelas på fler händer och att regionerna har en särskild betydelse nu när 700 000 bostäder ska och en ökande befolkning med 1 miljon personer till 2025 ska fördelas över landet och inte bara i storstäderna. Tyvärr innehåller ministerns svar inte heller svar på frågor vi ställer om bostadskrisen och på vilket sätt vi nu ska få fart på planering och byggande av de tiotusentals fler bostäder som behövs nu och . 19 Statsrådet (MP): Jag tackar för uppföljningsfrågorna. säger ”om och när” kommer med förslag. Det var dock precis det jag redogjorde för i mitt inledningsanförande, . Det kan finnas en viss risk för förgävesarbete hos de ansvariga aktörerna om den organisation som ska sköta den regionala fysiska planeringen behöver justeras på grund av en ändrad indelning av länen. Därför är det viktigt att ta hänsyn till arbete, för att en regional fysisk planering ska få en ändamålsenlig utformning. Det gäller inte ”när”, men ”om” stämmer ju, . Det är nämligen inte säkert att kommer med de här förslagen. ”När” är dock helt riktigt, och det redogjorde jag för i inledningsanförandet. Uppdraget ska slutredovisas , men kommer kommittén att till regeringen lämna en delredovisning som innefattar en lägesbeskrivning av dialogen med berörda parter, förslag på den fortsatta processen samt – och det här är viktigt – en redogörelse för behovet av eventuella kompletteringar av uppdraget. Om det är så att kommittén finner att det är möjligt att genomföra en eller flera indelningsändringar som kan träda i kraft ska kommittén nämligen lämna ett delbetänkande . Det är alltså egentligen inga konstigheter; svaret på frågan ”när” finns svart på vitt. När det gäller frågan ”om” ska kanske varken jag eller spekulera, eftersom kommittén faktiskt är rätt så kompetent att komma fram till olika typer av förslag. 20 (C): Jag tackar för genmälet. Jag upprepar vad de ledande politiska företrädarna för 15 regioner skrev på : ”Vi uppmuntrar regeringen att fullfölja förslag enligt tidplan. Det är ett viktigt steg i riktning mot en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar utveckling i hela , som gör oss starkare rustade att möta den globala konkurrensen!” Den rödgröna regeringen har inte gjort någonting åt förslagen förutom att ta emot dem och tacka. Det är lätt att ana att det hänger ihop med arbete, som enligt direktiven man gav ska presentera förslag som gör län och landsting väsentligt färre. Ministerns svar bekräftar vår oro att detta kommer att dröja och att förändringarna av indelningen kommer att bli omfattande. Ministern svarar att det är nödvändigt att hänsyn tas till arbete för att en regional fysisk planering ska få en ändamålsenlig utformning. Men vad är det som hindrar att de blivande regionerna från början vet vad som gäller och riggar en organisation för det de ska göra, och att förslaget kommer till kammaren för beslut innan är färdig? föreslagna tidsplan, det vill säga den som ledande politiska företrädare för 15 regioner uppmanar regeringen att hålla sig till, är att en ny lag om regional fysisk planering ska träda i kraft . Ett regionalt fysiskt program ska vara antaget i varje län . Ska detta bli verklighet måste arbetet påbörjas . Ministerns bedömning att slutsatser kan inväntas utan att genomförandet av förslag behöver försenas är en önskedröm. Vi som är engagerade i länen vet att frågan är mer komplex än så. ska redovisa om det är möjligt att genomföra en ny regionindelning , men det handlar i så fall om huruvida det är någon region som vill och kan gå före. Slutliga förslag på en ny indelning av län och landsting ska presenteras först , och inte ens regeringen själv vågar väl hoppas att regionkartan kan vara omritad . förslag är till skillnad från väl förankrade i och över blockgränserna. Förslagen är dessutom, tvärtemot vad regeringen tror, fullt genomförbara oberoende av var regiongränserna går. Människor som pendlar till sitt arbete, tar sig till sina fritidssysselsättningar, hälsar på sina vänner och släktingar och tar sig hem till sin bostad bryr sig inte om ifall de reser över en länsgräns eller inte. Låt mig alltså påminna om att regionerna vill att förslag ska genomföras enligt tidsplan. , och hör till undertecknarna av den debattartikel jag citerat i interpellationen och i mitt svar här. Det betyder att även stora regioner vill ha ett bättre samarbete mellan kommuner, regioner och staten när det gäller planering av bostäder och infrastruktur. Jag vädjar därför till ministern att påskynda arbetet med förslag och inte invänta eventuella framgångar med att rita om landets karta. 21 Statsrådet (MP): Jag tackar så mycket för uppföljningskommentarerna. Det var egentligen ingenting nytt i det sa, utan det verkar finnas en åsiktsskillnad här. menar att vi inte behöver vänta in ens det delbetänkande som kommer , alltså det här året, och jag menar att det är för att värna både våra regioner och de människor som eventuellt skulle börja jobba med dessa frågor som vi behöver ha det i beaktande. Det är ett arbete en regering behöver göra för att inte i efterhand vara efterklok och säga att vi inte tänkte på det. 22 (C): Jag tackar statsrådet för att vi har haft den här debatten. Om än det har varit svävande svar har den varit klargörande. Vi kan inte räkna med att förslag, trots att det var enhälligt, kommer att börja presenteras för oss här i förrän åtminstone kommit ett steg längre i sitt arbete. Det menar jag är alltför . De regioner vi har och de regioner vi kommer att få har, som jag sa tidigare, den kompetens och den kapacitet som behövs för att påbörja det angelägna arbetet att planera för bostäder. Människor som lever nära en länsgräns – jag är själv en av dem – känner inga svårigheter och känner heller inte till vilka problem en eventuellt nydragen läns- eller regiongräns skulle kunna innebära för deras möjligheter att arbetspendla, röra sig över gränser, delta i fritidsaktiviteter eller åka hem. Även om regeringen just nu försöker hindra detta i tror jag att de nuvarande regionernas och kommunernas förmåga och vilja att samverka över gränserna – såsom man har gjort i , där har varit delaktigt – ska kunna skapa den bästa livsplatsen åt människor oavsett deras bostadsadress eller härkomst. Det är beklagligt att ministern inte kan ge bättre besked och att angelägna reformer på bostadsområdet dröjer. 23 Statsrådet (MP): Tack för att du lyfter upp den här viktiga frågan, ! Jag tror att alla som följt debatten eller läser protokollet faktiskt vet att det jag sa var väldigt tydligt. Det finns inget dolt eller mellan raderna i det jag sa i mitt inledningsanförande. Det finns också skriftligt, . Det är inte så att vi ska vänta med detta, utan det kommer ett delbetänkande om det är så att finner att det är möjligt att genomföra en eller flera indelningsändringar som kan träda i kraft . Det är möjligt att det blir krångligt när vi talar om olika årtal. Det är till 2019. Men 2016 är ; vi bytte ju årtal . Vi har på oss tills vi faktiskt vet vad som kommer att gälla. Jag har stått i den här kammaren många, och debatterat med statsråd som har sagt att det kommer en utredning eller ett delbetänkande. Även om det har varit svårt att ta in det har jag förstått att okej, det kommer att dröja några månader och sedan vet vi med mer säkerhet vad det här får för konsekvenser. De här förslagen, som själv har varit med att ta fram i , är viktiga. Det är därför som jag tidigare både i den här talarstolen och i medierna har sagt att det är viktiga förslag som kommittén har lagt fram. En del av dessa förslag kommer att kunna bedömas efter deras egentliga vikt och värde. Men när bara har några månader kvar tills den ska lämna sitt delbetänkande tycker jag att det är lämpligt att vänta in det. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:285 om regeringens råd för digitalisering 24 Statsrådet (MP): har frågat mig vad som vore ett önskat utfall av Rådet för digitalisering av det offentliga arbete samt vilka befogenheter som rådet kommer att ha. har vidare frågat mig på vilket sätt rådet kan komma att agera utöver de initiativ som rådsledamöterna själva tar inom sina respektive organisationer. Låt mig börja med att beskriva det långsiktiga arbete som regeringen har initierat kring digitaliseringen av det offentliga . Min och regeringens målbild är att ska fortsätta att vara en ledande it-nation och att vi ska befästa vår position som en av de ledande i världen inom digital förvaltning. Därför har regeringen beslutat om en särskild satsning på e‑förvaltning –2018 – ett program för digital förnyelse av det offentliga . För att genomföra programmet har regeringen vidtagit flera nya insatser som bygger på en nära samverkan mellan olika aktörer. För det första har en ny enhet för e-förvaltning inrättats vid för att driva arbetet framåt. För det andra har , , fått i uppdrag att ge stöd till regeringen samt till de statliga myndigheterna för deras insatser inom området. För det tredje har en avsiktsförklaring undertecknats av regeringen och Kommuner och Landsting, SKL, för digital förnyelse av det offentliga . För det fjärde samarbetar regeringen med e-Sam, som är ett frivilligt program för digital samverkan med ett femtontal myndigheter och SKL. En viktig del i arbetet är inrättandet av ett råd för digitaliseringen av det offentliga . Det är en rådgivande grupp med uppgift att bistå regeringen i arbetet med att digitalisera den offentliga förvaltningen. Uppgifterna är dels att bistå regeringen genom att vara ett forum för strategisk diskussion mellan regeringen och företrädare för myndigheter, kommuner och landsting, dels att identifiera och diskutera utmaningar under genomförandet av regeringens satsning på e-förvaltning och vid behov föreslå åtgärder. Förslagen från rådet kommer att utredas inom , varpå berörda enheter prioriterar och bereder eventuella åtgärder inom ramen för etablerade processer. Genom rådet samlar regeringen nödvändig kompetens för att genomföra vår satsning på e-förvaltning som vi kallar för ”Digitalt först”. I rådet ingår representanter från hela den offentliga sektorn och viktiga sakpolitiska områden som skola, vård och omsorg samt kompetens från strategiskt viktiga myndigheter. Medborgare och företag ställer stora krav på en samverkande offentlig förvaltning och på en effektiv kontakt med myndigheterna. Regeringen har fått kritik från bland andra , , , och för att de statliga myndigheternas utveckling av gemensamma e-förvaltningslösningar går för långsamt som alltför många it-projekt drar över budget. Här kan vi bli bättre, och regeringen har pekat ut en tydlig riktning och agerar utifrån ett helhetsperspektiv. hade rådet ett första konstituerande möte, och redan då bekräftades behovet av ett forum för förvaltningsövergripande frågor. En ökad samordning utgör en av de stora utvecklingspotentialerna i den offentliga förvaltningen, både för ökad service till medborgare och företag och för att minska onödiga kostnader för offentlig sektor. Många myndigheter och organisationer står inför liknande utmaningar. Genom att lyfta dessa gemensamt stärks också möjligheten att hantera dessa. Det finns förväntningar på att gemensamt påverka lagstiftning, utarbeta standarder och främja en interoperabel och effektiv offentlig sektor. Jag ser framför mig att rådet kommer att ge betydelsefulla insikter och förslag på prioriteringar som är avgörande för att vi ska lyckas med våra mål om en enklare, öppnare och effektivare offentlig förvaltning. 25 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det är en sak som man ofta säger för att man ska säga det i en interpellationsdebatt, men den är gången menar jag det också. Tack så hemskt mycket för svaret! Och förvåningen i statsrådets anlete går inte att ta miste på. Jag upplever att man verkligen har tänkt igenom detta. Man har en plan för detta, och måste den sättas i verket. Det är väldigt bra, herr talman. Återigen: Tack, statsrådet för svaret! Det kvarstår dock några frågor som jag skulle vilja ha utredda. Jag har tidigare haft debatter i kammaren om just e-förvaltning, och då har regeringens statsråd som svarar för frågorna varit statsrådet . Vi har bland annat talat om behovet av öppna data, och då har det fallit i statsrådets Shekarabis hägn. Regeringen instiftar nu ett råd som bland annat kommer att ta hand om dessa frågor. Det kommer att ledas av statsrådet som också kommer att svara på frågorna. Det skulle vara intressant att känna till vilket statsråd det är som tar ansvar just för e-förvaltningsfrågorna, om det är statsrådet eller statsrådet . En oerhört viktig del om man ska få det här att falla väl ut är, som statsrådet själv är inne på, en tydlig styrning. Utöver den politiska styrningen som sker från statsrådsnivå tror jag att det är viktigt med en tydlig styrning från den tjänstemannanivå som ligger strax under den politiska. Statsrådet och jag har diskuterat vad statsråd får och inte får göra, och det finns vissa gränser, tillstår även jag, för vad ett statsråd kan göra i sin tjänsteutövning utan att riskera att bli anklagad för ministerstyre. När det kommer till den här formen av väldigt konkreta och ofta exekutiva beslut som måste fattas vad gäller standardiseringar, upphandlingar av it-system, interoperabilitet och samordning föreställer jag mig att man behöver en tydlig kommandostruktur över gränserna mellan myndigheterna för att minimera risken för ett fragmentiserat sätt att se på detta och att myndigheter angriper samma it-problem på olika sätt. Även om jag har stor tilltro till statsrådets förmågor är han begränsad. Därför vill jag veta om regeringen har utsett någon på tjänstemannanivå som har möjlighet att sätta ned foten där foten behöver sättas ned, som har möjlighet att ta de här besluten. Ska vi kalla det för en statlig it-general? Vi kanske inte ska använda det begreppet för mycket, men bara för att statsrådet ska förstå ungefär vad det är jag är ute efter. Det är oerhört viktigt för att kunna hålla uppe hastigheten i de här reformerna som behöver ske i statens förvaltning och i statens sätt att möta människor på den digitala arenan och hålla uppe effektiviteten i det arbetet, för vi har inte att förlora. Vi behöver hålla tempot uppe, eftersom förändringstakten på den här arenan är så snabb. En ännu större utmaning som statsrådet också berör är hur vi ska få alla kommuner i det här landet – de är ganska talrika – att marschera i ungefär samma riktning. De flesta kommuninvånare och medborgare vill mötas av ungefär samma tekniska lösning, oavsett på vilken sida av en geografisk kommungräns man står. Det är viktigt att vi har gemensamma standarder, vilket statsrådet var inne på. Även här tror jag att det behövs ett tydligt ledarskap, och jag är mycket intresserad av att höra statsrådets tankar om hur man från central nivå kan möjliggöra detta. 26 Statsrådet (MP): Jag tackar för en viktig debatt som grundar sig i det faktum att vi har och har haft en bred samsyn i denna kammare. Det beror också på att tidigare regeringar har gjort rätt prioriteringar och rätt saker. Det gäller både alliansregeringarna under förra och förrförra mandatperioden och regeringen . Det beror också på vad det är för mål vi vill uppnå med e-förvaltningspolitik. Jag sa i mitt svar att vi har en ny enhet på som arbetar med just e-förvaltningsfrågor. Vad spelar det för roll, kan man fråga. Jo, det spelar rätt stor roll när det gäller regeringens arbete att vi har en plats där kunskap och information kan samlas så att hela med alla statsråd kan samordnas vad gäller e-förvaltningsfrågorna generellt. Vad gäller och mina olika ingångar är det precis som mellan och mig. har hand om it-säkerhetsfrågor, vilket känner till, och jag har hand om it-politik generellt. Vad gäller e-förvaltningen har jag det generella ansvaret medan har ansvar för bland annat upphandlingsfrågor och att se till att samordning sker på statsförvaltningsplanet. När det gäller de övriga frågorna finns svaren delvis i de frågor som ställde. Vi har en gemensam linje för hur vi ska se till att effektiviteten inte drabbas av överraskningsmomentet att digitaliseringen är över oss. Vi har ju en problematik i , och det var därför jag i mitt inledningsanförande talade om att regeringen har fått kritik. Jag sa inte om det var den gamla regeringen eller nuvarande regering, för det finns ingen konfliktyta i denna fråga. Därför behövs det en effektivitetsingång, och jag välkomnar att riksdagsledamöter, likt , lyfter denna fråga, bevakar den och för in de perspektiv som behövs. Jag kommer att ta med mig flera av de perspektiv och synpunkter som för fram. När det gäller rådets arbete är det lite för tidigt att vara förutsättningslös. Om jag nu skulle lägga upp ett antal av de linjer som vi inom min stab har jobbat med och regeringen diskuterat blir det en begränsande faktor för rådet. Rådet har ett behov av att de olika ledamöterna kan komma in med sina perspektiv ofärgade av det regeringen tycker och tänker i frågan. Sedan får vi plocka ihop detta, och ska involveras i arbetet. För min del innebär detta också en bra möjlighet att få in kunskap från myndigheter, som ju är staten, och därigenom kunna interagera med it- och telekomföretagen. Det handlar om alla de olika bitar som berörs av bland annat öppna data, om hur internetförvaltning ska hanteras och inte minst om att ta del av de goda exempel som finns i vår omvärld. Jag var i och och fick en bra inblick i hur de har jobbat för att få den framträdande position och roll som det ibland målas upp att de har. Vi rör oss fortfarande framåt i , och det har vi gjort . Men de andra länderna har sprungit fortare och en del av dem har hunnit i kapp och om oss. 27 (M): Jag tackar statsrådet för att han utvecklar sitt svar. Jag tror att han är något på spåret när det gäller behovet av att vara förutsättningslös i diskussioner och att ha högt i tak vad gäller arbetet i ett sådant här råd. Jag har fullt förtroende för att de som har rekryterats till rådet klarar av sin uppgift. Statsrådet gjorde dessutom en topprekrytering när han tog in kommundirektören från min hemkommun, . Det är bara att gratulera. Det är inte en lätt uppgift att få alla myndigheter och statsråd att marschera i samma riktning och framför allt inte alla kommuner där det råder många olika politiska uppfattningar om vad som är rätt och fel och väldigt olika ambitionsnivåer. Jag har full förståelse för att det viktigaste för en liten kommun med ett sviktande invånarantal inte är att satsa på nya stora it-reformer för bygglovshantering etcetera. Där kan det vara skönt att fortsätta i gamla hjulspår. Därför behövs en stor stimulans och kanske ibland en fast hand som leder kommunerna i rätt riktning så att vi ser till att det tillhandahålls samma kvalitet på den digitala servicen oavsett var i man bor. Man får dock inte inkräkta på det kommunala självstyret, som är en viktig princip som jag tror att många ställer sig bakom. Detta går ut över effektiviteten i de satsningar som sedan görs och över hastigheten med vilken de kan göras eftersom just samordning och att man har många olika aktörer som drar i samma riktning är viktigt. Rådet är en bra början på det. När jag läste pressmeddelandet om att rådet skulle inrättas blev jag positivt överraskad över att man gör detta. Jag kanske inte borde ha blivit överraskad, men så var det i alla fall. Jag hade en förhoppning om att rådet också skulle kunna få en mer exekutiv roll. beskriver statsrådet att den snarare kommer att ligga på enheten inom . Jag förstår att man kommer på idéerna i rådet och utför dem genom . I utförandet kommer både statsrådet och jag att behöva vara vaksamma på att man behåller effektivitet och hastighet och att man lyckas använda den samsyn som ett sådant här råd kan ge. Jag har stort förtroende för kommundirektör från min hemkommun. Men hon är ensam representant för kommunsektorn i rådet, och kommunsektorn är en mycket viktig del om vi ska få it-Sverige att marschera framåt i rätt riktning. Jag har några följdfrågor till statsrådet. Kan statsrådet hålla öppet för att man kommer att behöva vidta ytterligare åtgärder för att få med just kommunsektorn på tåget? Att SKL är med innebär inte att alla kommuner per automatik är med. Vad kan han i så fall tänka sig att använda för verktyg i sin verktygslåda? 28 Statsrådet (MP): Jag tackar för en konstruktiv diskussion om det vi båda brinner för, nämligen en effektiv statsförvaltning och en e-förvaltning som är till fyllest för medborgare och företag. Näringslivet skapar ju jobben och gör det möjligt för oss att fortsätta att vara ett av de länder som tar till vara digitaliseringens möjligheter på bästa sätt. område är effektiv statsförvaltning; det har han ansvar för. Ett av verktygen är givetvis e-förvaltning. Det ingår som en viktig del för att staten ska kunna verka på bästa möjliga sätt utifrån det uppdrag som medborgarna har gett staten och som i förlängningen innebär att vi vill ha bästa möjliga effekt av varje skattekrona. Det är en viktig ingång. ställde en fråga om ytterligare åtgärder för att få med Kommunsverige. Bara för att man har med SKL har man inte med hela Kommunsverige, för det ser så olika ut. Vi har 290 kommuner. Själva grunden för det demokratiska uppdraget bygger ju på att medborgarna har nära till sina folkvalda i dessa kommuner. är 290 kommuner ett relativt otympligt antal när det gäller att förankra och i breda folklager få ut information och framför allt inhämta kunskap och diskussion i dessa frågor. SKL har gjort ett viktigt och demokratiskt grundläggande arbete för att föra fram kommunernas synpunkter i frågor, och därför finns de med som en naturlig del av det rådgivande organet. Att vi sedan har med enskilda kommuner är för att säkerställa att vi framför allt får ett lackmustest på var det kan landa, inte en kontrollstation. När jag reser runt i landet och träffar kommunledningar, oavsett politisk färg, är det en av de frågor jag lyfter upp. Jag besöker kommuner och deras it-avdelningar, om de har sådana, och diskuterar med kommunernas tjänstepersoner vilken typ av tjänster de förväntar sig av staten, var de behöver insatser, vilken typ av återkoppling de behöver och om de upplever att SKL kan vidarebefordra detta på rätt sätt till oss. har jag inte fått några signaler om att SKL inte skulle företräda kommunerna på rätt sätt, men detta ska inte hindra oss från att ha den bredd som det innebär att ha 290 kommuner. Där är jag beroende inte bara av riksdagsledamöterna i mitt eget parti , som finns i stora delar av landet, utan också av och hans partivänner och många andra riksdagsledamöter som har intresse för frågan och som kan lyfta upp detta område på olika sätt. Jag upplever att detta ibland blir en diskussion för de närmast sörjande, och det är farligt. är den digitala ekonomin och frågan om digitaliseringen i stort en minst lika viktig fråga som urbaniseringen, som många fler diskuterar och debatterar, inte minst i medierna. Detta område blir nästan lite av ett expertområde för de nördar som tycker att det är en viktig fråga. Jag och följer upp detta noga, och vi är glada för diskussionen. 29 (M): Jag tackar statsrådet för de utvecklade tankegångarna. Vi nördar ägnar oss mycket åt detta. Jag vill tydliggöra vad jag menar med begreppet effektivitet, för det finns absolut ett sådant begrepp.