prot · H309112 · 2016-05-26 00:00:00 — Med enkla jobb brukar följa en rad tråkigheter – låga löner, taskiga villkor, avsaknad av kollektivavtal och dålig arbetsmiljö – snarare än rättvis och likvärdig behandling på arbetsmarknaden. Då är min fråga till dig, : Vad menar ni med enkla jobb? Vilka är det som ni tycker ska utföra dessa jobb och på vilka villkor? 48 Närings- och innovationsminister (S): Jobbpolitiken bygger på att vi behöver fler jobb, både avancerade jobb och jobb som inte kräver lika mycket utbildning. Vi ser nu att jobben växer till i mycket hög takt i . Men vi kommer att behöva lyckas med mer om vi ska få ned arbetslösheten ännu mer, vilket vi har som ambition i . När vi talar om enkla jobb handlar det inte om sänkta löner. Jag vet att det finns borgerliga partier som har sagt att det behövs sänkta löner för kvinnor för att klara kvinnornas sysselsättning. I valrörelsen sa man att det behövdes sänkta löner för ungdomar. är det framför allt invandrarna som behöver sänkta löner. Jag tror på den svenska modellen, där parterna gör upp om avtal, löner och villkor på svensk arbetsmarknad. Men jag ser också att både LO och just nu säger att de är intresserade av att hitta nya vägar in på arbetsmarknaden för de människor som har kommit till vårt land. På samma sätt som staten nu har tagit ett stort ansvar och säger att vi vill ha 5 000 moderna beredskapsjobb finns det nog arbetsuppgifter i den privata sektorn som borde utföras, och det finns människor som vill göra det. 49 (V): Tack, , för ditt svar. Det verkar ändå som om saker som upprepas tillräckligt av Alliansen till slut, som av en händelse, blir S-politik – som enkla jobb. Jag tror tyvärr inte att det kommer att bli lika bra som ni verkar tro att det ska bli. Problemet med att göra skillnad på jobb på detta sätt är fortfarande att de som ska utföra de jobb som ni har avfärdat som enkla jobb, hur man än vänder och vrider på det, blir en lägre kategori av arbetare på arbetsmarknaden än andra. Det tycker jag rimmar illa med att bekämpa klassklyftor. Ge folk jobb i stället! Är inte det bättre? 50 Närings- och innovationsminister (S): Vi behöver fler jobb, och vi behöver alla typer av jobb i . Det som verkligen skapar klassklyftor i ett samhälle är nämligen arbetslöshet, och det är alltför många människor som går arbetslösa. Det är fortfarande 350 000 människor som går arbetslösa – trots att vi har 100 000 lediga jobb. Att matcha de arbetslösa mot de jobb som finns i ekonomin är därför huvudspåret för den här regeringens jobbpolitik, men det handlar också om att försöka få även privata företag att ta ansvar för de grupper som har kommit till , som kanske har svårt att ta sig in och som kanske inte kan språket lika väl. Antalet lärarledda undervisningstimmar i lärarutbildningen 51 (M): Min fråga går till statsrådet . Om vi ska lyckas höja kunskapsresultaten i skolan och ge fler elever en bättre start i livet måste vi börja med lärarna. har tidigare föreslagit att ledarskap, svenska som andraspråk, specialpedagogik och it borde vara självklara och obligatoriska delar av lärarutbildningen. Men om vi ska lyckas stärka lärarna måste vi också titta på den lärarledda tiden på lärarutbildningen. hade lärarstudenterna i snitt lärarledd undervisning , och har över hälften av lärarstudenterna lärarledd tid. Detta tycker vi inte är rimligt, och vi tror inte att det ger lärarstudenterna förutsättningar att lyckas. Därför satsar vi i vår vårmotion för att öka antalet lärarledda timmar på lärarutbildningen. Min fråga till statsrådet är om hon tycker att det är rimligt att lärarstudenter bara har lärarledd undervisning . 52 Statsrådet (S): Jag tackar för en otroligt viktig fråga. Jag ska säga att jag är glad att nu har uppmärksammat det vi redan har haft som politik och lagt fram i flera budgetpropositioner, det vill säga att kvaliteten på den högre utbildningen behöver höjas. Det gäller inte minst de utbildningar som har få lärarledda timmar, och där ingår just förskollärarutbildningen och lärarutbildningen. Regeringen satsar redan under den här mandatperioden för att ge möjlighet till mer lärarledda timmar i lärarutbildningen och förskollärarutbildningen, men även i de humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningarna. Jag välkomnar alltså ert förslag. 53 (M): Det är viktiga saker statsrådet tar upp, men det är fortfarande så att vi satsar 1,2 miljarder specifikt på lärarutbildningen. Där har man nämligen i snitt lärarledd undervisning . Det är en av de viktigaste yrkeskategorierna om vi ska höja resultaten i svensk skola, och min fråga är fortfarande om statsrådet tycker att det är rimligt att de har lärarledd undervisningstid . 54 Statsrådet (S): Jag tackar för den uppföljande frågan. Jag vill verkligen vara tydlig med att säga att jag är helt överens med er, . Det är därför vi har den politik vi har. Vi behöver öka antalet lärarledda timmar. Det handlar om genomströmningen, och det handlar om kvaliteten – inte minst på lärarutbildningen. Vi måste dock även se till att det finns forskarutbildade lärare, och där hoppas jag att kommer att vara beredda att stödja förslag om fler forskarutbildningsplatser på lärarutbildningen. Annars gör inte mer pengar nytta. Vi måste också se till att det finns fler lärare. Regeringens bemanningssatsning inom äldreomsorgen 55 (S): Jag har en fråga till statsrådet , och den handlar om den svenska äldreomsorgen. Den är bra, och de allra flesta är väldigt nöjda med den. Den är en del av den svenska modellen. Vi står dock inför en rad utmaningar. Vi får ett ökat antal äldre, och vi behöver helt enkelt möta brukarnas behov och önskemål med mer personal. Det är det som är avgörande för hög kvalitet och god äldreomsorg – antalet personal, och bra personal dessutom. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka resultat har man fått av de bemanningssatsningar regeringen har gjort i äldreomsorgen? 56 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Äldreomsorgen är verkligen en viktig fråga för vår samtid och framtid, och jag är genuint glad över den satsning på personal och bemanning i äldreomsorgen som regeringen har gjort tillsammans med . Jag är glad över den eftersom jag reser runt i och ser hur snabbt pengarna har använts – och till vad. Det ska vara en bemanningssatsning, men jag har märkt att det underlättar oerhört att man lägger scheman, har färre delade turer och helt enkelt får fler kamrater på arbetsplatsen. Det är bra för de äldre, och det är bra för dem som jobbar där. Av den uppföljning som har gjorts, som är preliminär, vet vi att av pengarna försvann ganska snabbt . Vi kommer att få en mer strukturerad uppföljning av , men än så länge är pengarna väldigt efterfrågade. Det är det vi ser och kan följa just . 57 (S): Jag tackar för svaret. Det låter ju väldigt positivt, men det är också viktigt att pengarna verkligen kommer till nytta och används ute i kommunerna. En fråga kan därför vara hur många kommuner det är som har sökt medlen och vad pengarna används till. Har vi uppföljning på det? 58 Statsrådet (S): Vi har en preliminär uppföljning eftersom den formella ska komma . Det vi vet om 2015 är dock att 194 kommuner i använde hela beloppet, att 60 kommuner använde mer än halva beloppet och att 30 kommuner använde något mindre än halva beloppet. Alla kommuner utom tre använde dock något, och det är väldigt lovande. Som jag sa reser jag runt och besöker kommuner systematiskt och pratar om äldreomsorg, och detta är väldigt efterlängtat. Kommunernas kostnader för bostäder till nyanlända 59 (SD): Min fråga går till näringsminister . trädde en ny lag i kraft som innebär att man tvingar kommunerna att ta emot nyanlända invandrare. Det beräknade antalet hänvisningar till kommunerna motsvarar 13 500 bostäder. I dagens bostadskris i , där bostäder saknas, är lösningen modulbostäder i och med att det tar så pass att bygga bostäder i . Enligt beräkningar talar vi om per kvadratmeter, vilket skulle motsvara en kostnad på beroende på vilka uträkningar man baserar kostnaderna på. På vilket sätt tänker regeringen kompensera kommunerna för den extremt höga kostnaden i och med den tvingande lag regeringen har genomfört? 60 Närings- och innovationsminister (S): Det har inte undgått någon att vi hade en extrem situation när det gäller asylmottagning i . Det var många människor som kom . Då valde regeringen att agera och har därmed vidtagit åtgärder som gör att situationen nu är en helt annan. Det innebär dock inte att de människor som har kommit till får en lätt start på sina nya liv. Det är viktigt att hela tar ansvar för detta och delar de bördor – men också de möjligheter – detta innebär. Jag vet att många kommuner inte minst tittar på de bostadssatsningar som är de största och där vi ger stimulanspengar till byggandet av hyresbostäder till rimliga kostnader. Det gör att man kan bygga fler bostäder också till dessa grupper. Sedan finns det kommuner som har lediga lokaler som kan användas till bostadsbyggande, och så finns det andra som tittar på modulbostäder. Det är ett beslut man har att fatta på den kommunala nivån. 61 (SD): Tack för ditt svar, . Jag får alltså svaret att kompensationen för de extremt höga kostnader för att ta fram bostäder som regeringen påtvingar kommunerna är en subventionering på . I den bostadskris vi har vet vi alla att modulbostäder är lösningen för att få fram snabba – och tillräckligt många – bostäder. Det kostar alltså mellan 12 och 19 miljarder. 62 Närings- och innovationsminister (S): Man kan notera att regeringen även har skjutit till till kommunsektorn för att hantera de utmaningar står inför, inte minst när det gäller välfärdens utveckling och att garantera kvaliteten. Tittar man på budgetalternativ ser man ju att de vill dra bort enorma summor pengar från kommuner och landsting – just de pengar som behövs för att de människor som har kommit till ska kunna få en utbildning och få sitt första jobb. Det är varken en smart ekonomisk politik eller särskilt solidariskt med kommuner och landsting. Uppföljning av kostnaderna för Postnordfusionen 63 (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till näringsminister . deklarerade dåvarande näringsminister fusionen av den danska och den svenska posten, inom ramen för det som senare blev Postnord. Det finns de som hävdar att denna affär faktiskt var sämre för den svenska staten än Nuonaffären. När man tittar på den årsredovisning som kom , och även på tidigare årsredovisningar, kan man se att de stora förluster som görs inom brevverksamheten i egentligen finansieras av det faktum att brevverksamheten i går ganska bra. Jag skulle gärna se att man gjorde en utvärdering och en uppföljning av vad den här affären faktiskt har kostat svenska staten. Min fråga till näringsministern är därför: Är ministern beredd att göra en sådan uppföljning? 64 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Postnord verkar på en marknad som verkligen är stadd i förändring. Man kan tänka sig att folk skickar färre brev , och det gör man i . Men man skickar ännu färre brev i , eftersom har gått över till ett mycket mer digitalt system. Förändringen har alltså gått otroligt mycket snabbare i än i , vilket pressar lönsamheten ordentligt i den danska verksamheten. Men egentligen ser vi samma tendens och samma utveckling på brevsidan i , även om det går långsammare. Däremot ser vi att andra delar av Postnords verksamhet växer. Pakethanteringen – att folk handlar via internet och får paket hemskickade – skapar nya möjligheter. Postnord är alltså på väg att bli mycket mer av ett logistikbolag för att hantera den ökade volymen och de möjligheter som finns. När det gäller om detta var en dålig affär eller inte kan man nog titta på lite olika tidsperspektiv. Några sådana siffror eller uträkningar har jag dock inte sett. 65 (S): Det är precis det jag efterlyser. Det finns inga konkreta siffror. Det man kan göra är att titta på årsredovisningarna. Från början när man tillkännagav den här affären hävdade man att det skulle vara en vinstaffär på 1 miljard för svenska staten. Vi kan konstatera att det inte är det; man plockar inte ut några vinster över huvud taget från Postnord. Det är också så att brevverksamheten inte riktigt konkurrerar på den öppna marknaden, utan vi har en särskild lagstiftning som utgår från medborgarens rätt att skicka brev. Den ser vi just nu över. 66 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror att menade att lagstiftningen blir väldigt viktig för Postnords verksamhet – vilka förutsättningar de har att faktiskt klara av detta men också vilka krav vi som medborgare ställer på posthantering. Det är en fråga vi följer väldigt noga, och vi försöker hitta tidsplaner som gör att lagstiftningen kan spegla den verksamhet vi ser framför oss i Postnord. De här frågorna måste alltså hänga ihop. Det tror jag är viktigt för Postnords framtid. Reformer för att skapa enkla jobb 67 (C): Även min fråga går till näringsminister . I går tillkännagav statsminister att fått utökat ansvar och ska arbeta för att skapa fler enkla jobb i näringslivet och även sjösätta reformer, som han benämnde det. Det är väldigt välkommet. har länge efterlyst reformer från regeringen just för att skapa fler enkla jobb. Vi har själva presenterat en rad förslag som gäller ingångsjobb, ingångsföretag, utvidgat RUT-avdrag och så vidare. Det enda som har kommit från regeringen när det gäller just att skapa enkla jobb är 5 000 beredskapsjobb som ska komma i offentlig sektor . 5 000 beredskapsjobb är en droppe i havet med tanke på att omkring 1 miljon människor i kommer att befinna sig i utanförskap . Då är det oerhört viktigt med reformer så att unga nyanlända som står långt från arbetsmarknaden får en chans till ett enkelt jobb. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka reformer är regeringen beredd att genomföra för att få fler enkla jobb? 68 Närings- och innovationsminister (S): Vi har gjort väldigt mycket jobbinsatser som leder till att människor får jobb, och vi ser nu också i statistiken att arbetslösheten sjunker kraftigt och sysselsättningen växer. Ungefär 110 000 fler människor går till jobbet än på valdagen. Så det är klart att det gör skillnad när vi gör sådana här offensiva investeringar. Vi har gjort mycket annat också i överenskommelse med de borgerliga partierna, till exempel utvidgat RUT-avdraget som en del av migrationsöverenskommelsen. Vi har alltså gjort insatser på många olika områden. Vad vi däremot inte kommer att göra är att pressa ned löner med hjälp av lagstiftning. försöker alltid använda diskussionen till att säga att ni vill göra det. Det kommer vi inte att göra. Vi tror nämligen på den svenska modellen. Vi tycker att det är bra att vi har arbetstagare och arbetsgivare som tecknar avtal och bestämmer löner och villkor i . ser vi att både och LO signalerar att de är intresserade av att se vad de kan göra tillsammans för att fler människor snabbare ska komma in på arbetsmarknaden. Det är en bra modell för – det borde lyssna mer på. 69 (C): Det är viktigt att ha med sig att när arbetslösheten sjunker är det framför allt i de grupper som står nära arbetsmarknaden, inte bland dem som står längre ifrån den, unga och nyanlända. När det gäller reformer är det viktigt för att minska kostnaderna att anställa. har regeringen presenterat förslag som går i motsatt riktning om att höja kostnaderna för att anställa människor som står långt från arbetsmarknaden. Vilka reformer tänker regeringen genomföra för att få fram fler enkla jobb? 70 Närings- och innovationsminister (S): Jag konstaterar bara att vi ställer om den politik som var uppfinnare av förra mandatperioden. Den ledde till att ungdomsarbetslösheten ökade . minskar den väldigt kraftigt. Och det gör den trots att vi gör en del skatteförändringar, då vi satsar på att ge ungdomar den utbildning som de behöver för att kunna komma in på arbetsmarknaden. Vi riktar insatser till de grupper som har svårt att komma in för att de ska få in en fot på arbetsmarknaden och kunna ta ett jobb. Uppenbarligen verkar den politik som vi bedriver ha mycket större effekt än den politik som förespråkar. 71 (M): Min fråga går till statsrådet . lämnades en konsumentrapport till statsrådet vid en hearing med . Det är alltid intressant att ta del av konsumentrapporten, för den är en mätning av hur situationen för konsumenten ser ut. Det sorgliga med rapporten är att listan över de tio mest problematiska marknaderna fortfarande inte har ändrats särskilt mycket, utan det är fortfarande telekombranschen som toppar den. Det här är inte bra. Jag vet att en majoritet i branschen som är seriösa jobbar med frågan. Men det är fortfarande många som drabbas, framför allt ungdomar, funktionshindrade och äldre. Min fråga till statsrådet är vad regeringen gör för att komma till rätta med den oseriösa telefonförsäljningen. 72 Statsrådet (MP): Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Det är såklart angeläget att vi som konsumenter ska känna oss nöjda och trygga på konsumentmarknaderna, oavsett vilken marknad det handlar om. Vi vet genom konsumentrapporten och även mediers beskrivningar att vi har stora problem på telekommarknaden. Det är många konsumenter som känner sig missnöjda. Man tycker inte att man får tillräckligt med information och känner sig ibland inlurad i avtal som man inte tycker att man har gått med på. Här behöver vi göra en uppryckning. Vi jobbar brett från regeringens sida med att ge de ansvariga myndigheterna större möjlighet att agera. Till exempel får nu möjligheter att direkt gå in och stoppa marknadsföringskampanjer och olika typer av företagsmodeller som direkt skapar problem för konsumenterna. har det varit en ganska lång process. Man har varit tvungen att gå via domstol för att kunna stoppa en försäljningskampanj som är oetisk eller som inte fungerar. kan man stoppa den direkt. Vi har också en utredning om telefonförsäljning som har lagts på regeringens bord och som vi nu håller på att bereda. 73 (M): Jag tackar för svaret. Telekommarknaden är viktig både för marknaden och för oss konsumenter, och vi är många som nyttjar den. Alliansregeringen tillsatte som sagt en utredning som lämnade sitt betänkande . Jag träffade ju statsrådet och fick då höra att det kommer någonting. undrar jag när och vad det är för förslag som kommer, för det är som sagt viktigt att vi agerar skyndsamt. 74 Statsrådet (MP): Telefonförsäljning är ett speciellt problemområde, inte minst för människor som av olika skäl har svårt att ta till sig snabb information, som det ofta handlar om, och ibland med ganska aggressiva försäljningsmetoder. Utredningen har tittat på flera olika förslag, bland annat att skärpa upp så att det fungerar bättre och anpassas till modern teknik men också att titta på ett skriftlighetskrav, det vill säga att man som konsument måste skriva under på att man vill genomföra ett avtal. Detta är redan genomfört i , till exempel. Frågan bereds just nu på . Svenska lärosätens internationella attraktionskraft 75 SERKAN KÖSE (S): Min fråga går till statsrådet . För att möta en allt hårdare global konkurrens måste utbilda och attrahera spetskompetens. Internationella studenter gynnar , i synnerhet , både utbildnings- och arbetsmarknadsmässigt eftersom det knyts band till andra länder, särskilt i då internationaliseringen blir allt viktigare. rapporterade Ekot att svenska lärosäten tar ut en avgift för utomeuropeiska studenter som är dubbelt så hög som kostnaden för utbildningen. Studenter som betalat avgiften men sedan tvingats hoppa av på grund av sjukdom eller att de inte beviljats visum får inte pengarna tillbaka. Risken med nuvarande regelverk är att ännu färre utomeuropeiska studenter söker till våra universitet. Att vi förlorar internationella studenter är högst oroande och riskerar att leda till att den redan så påtagliga kompetensbristen vid våra svenska företag här i blir ännu mer akut. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet vad hon avser att göra för att öka internationaliseringen av den högre utbildningen så att vi inte förlorar den kompetensen. 76 Statsrådet (S): Jag tackar Serkan Köse för en mycket viktig fråga. Internationaliseringen av högre utbildning handlar om att ska kunna konkurrera med kunskap och kompetens och inte med låga löner. Då behöver vi se till att svenska studenter studerar utomlands och att det är attraktivt för utländska studenter att komma till . Att vara i en internationell miljö höjer också kvaliteten på den högre utbildningen för studenterna. Den borgerliga regeringen införde studieavgifter snabbt och ogenomtänkt. Det har inneburit att antalet internationella studenter har sjunkit kraftigt. Vi har också upptäckt att det saknas regelverk eftersom något sådant inte skapades när man införde dessa avgifter. kommer jag att tillsätta en utredning för att få fram ett bättre system som gör att vi blir attraktiva. 77 SERKAN KÖSE (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är bra att regeringen tar tag i de regelverk som missgynnar internationaliseringen av våra utbildningar. Men en del av ansvaret för internationaliseringen ligger hos universiteten. och högskolor måste inse att internationalisering inte händer av sig själv bara för att det finns en internationell student i klassrummet. Vad vill statsrådet göra för att få fler utomeuropeiska studenter att söka sig till svenska lärosäten? 78 Statsrådet (S): Jag tackar för den uppföljande frågan. Jag har haft ett antal hearingar med våra universitet och högskolor för att höra vad de gör för att öka antalet internationella studenter. Det händer en hel del. Jag kommer också att ge ett myndighetsuppdrag för att kartlägga hur man jobbar med just avgifterna så att vi inte har ett system som avskräcker internationella studenter. Det är helt oacceptabelt att en internationell student inte kan få tillbaka sin avgift för något som studenten själv inte har kunnat påverka. Finansieringen av Esas program för rymdföretag 79 (L): Min fråga går till rymdministern. , , ska starta en inkubationsverksamhet för startup-företag inom rymdteknik, och ett fyrtiotal svenska företag kan få vara med. finansierar en del av detta, men det krävs också motfinansiering från svenskt håll. Just nu är det oklart vilken eller vilka myndigheter som ska stå för denna motfinansiering. Programmet skulle egentligen ha dragit igång , och riskerar att missa det om det inte blir klart vilken myndighet som ska stå för finansieringen. Vi talar inte om några stora pengar, men det behövs förmodligen någon form av direktiv från regeringen om vem som ska ta hand om detta. Är rymdministern medveten om detta, och vad görs? 80 Statsrådet (S): Jag tackar för en viktig fråga. Det är inte så ofta jag får diskutera rymdverksamheten, men låt mig understryka att den är viktig och att är en ledande rymdnation. Precis som påpekar ger det en möjlighet att skapa innovation och nya företag att vi har framstående forskning och teknikutveckling som är kopplad till rymdverksamheten. Just denna inkubationsverksamhet, som jag var med och invigde när den startade i , är en sådan möjlighet. Vad gäller motfinansieringen delar och på ansvaret. Jag får ta med mig frågan och se hur vi kan klargöra vem som ska vara motfinansieringspart. 81 (L): Det låter bra att regeringen tar tag i det och reder ut det, för vi håller på att missa denna chans. Egentligen är klockan redan fem över tolv, så det måste fixas snabbt. Det handlar om stora möjligheter forskningsmässigt och inte minst vad gäller tillväxt och jobbskapande i . På många sätt har vi bra förutsättningar. Vi har lång erfarenhet från , och vi har en rymdlag och annat. Det gäller att det kommer snabbt på plats. 82 Statsrådet (S): Jag delar verkligen den uppfattning som ger uttryck för. Jag är glad att man är överens över partigränserna i om att detta är en viktig verksamhet. Vi har en samordnare som tittar på hur till exempel kan utvecklas, för vi vet att här finns högt stående forskning, kunskapsutveckling och teknikutveckling som kan leda till nya jobb och innovationer. Jag kommer att ta med mig denna fråga och se till att vi skyndsamt hanterar den.