prot · H40912 · 2016-10-11 00:00:00 — Nej, men när säger att ingen vill anställa eller att det går dåligt för är det faktiskt inte sant. Det är många som vill anställa. Problemet är att många arbetsgivare inte får tag i personer med rätt kompetens för de lediga jobben. I det konjunkturläge vi just nu har skulle det vara alldeles galet att stimulera med breda, ofinansierade skattesänkningar. Det skulle kunna vara motiverat i ett läge med en lågkonjunktur, men i dagens konjunkturläge vore det en totalt felaktig politik. är det satsningar på utbildning som gäller. kan arbetsgivaren dock inte vänta på att personen ska bli utbildad. Då är det en kombination av utbildning och arbete som gäller. beskrev väldigt bra hur man måste jobba i varje bransch och hos varje arbetsgivare för att hitta lösningar. kan utbildningen ske på jobbet, ibland kan den ske i kombination med reguljär utbildning – allt för att man ska hitta vägar framåt där arbetsgivare får tag i personer med rätt kompetens och där arbetslösa kan få jobb. Vi hör prata om utanförskapsområden. Jag följde presskonferens för någon vecka sedan. Där presenterade man hur utanförskapsområdena under tid i regeringen hade vuxit och blivit oerhört många fler. Detta är beklagligt. Det är ett allvarligt problem att vi har stora klyftor i och att de klyftorna ökade kraftigt under den borgerliga regeringstiden. Detta är ett stort hinder för styrka och tillväxt, och det är en av de saker som vi behöver åtgärda. Jag vill korrigera några saker som har sagts i debatten. Det är inte så att RUT-tjänsterna minskar. Tvärtom: RUT-avdragen ökar, vilket syns i budgeten. Det är en ökad utgift som syns på skatten när man gör RUT-avdrag. Det är alltså en sektor som växer, tvärtemot vad vi har fått höra här i debatten. Det är inte heller sant att arbetslösheten ökar bland utrikes födda. Tvärtom har vi en ökad sysselsättningsgrad bland utrikes födda. Arbetslösheten sjunker generellt, och så även i den gruppen. Vi ser att antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen tydligt minskar utan etableringsuppdraget, inte minst de som har varit inskrivna . Men vad händer när vi lägger till dem som skrivs in i etableringsuppdraget? De är också inskrivna på Arbetsförmedlingen, vilket är helt rätt – de ska vara inskrivna på Arbetsförmedlingen. Med det sätt vi har att mäta de 24 månader man är inskriven i etableringsuppdraget hinner man dock bli långtidsarbetslös, som vi definierar det i fråga om inskrivningar, redan efter halva tiden. Som jag ser det är det inget misslyckande att det tar att etablera sig på arbetsmarknaden. Men jag ser det som ett misslyckande att vi inte lyckas hitta en plats på arbetsmarknaden åt fler människor inom den tvåårsperioden. Många lämnar etableringsuppdraget och går vidare till arbetslöshet. Det är därför vi behöver lägga om politiken. 27 (M): Det var många kommentarer här, från ministern och – i vanlig ordning – från med flera. Jag vill vara tydlig med att jag i början av mitt förra inlägg sa att det på många sätt går bra för . Det går bra för många i . Problemet är att de som står långt ifrån arbetsmarknaden står allt längre bort ifrån den, och där står regeringen handfallen. Det är delvis lågkonjunktur i arbetsmarknadsutskott. Det kommer väldigt få förslag från ansvarig minister. Det kan föreslås vissa skattesänkningar, och de kan vara bra. Vad inte säger är att regeringen väljer att behålla Alliansens största skattesänkning, nämligen den skattesänkning som såg till att den som arbetar och har en inkomst får behålla mer pengar i plånboken. För dem med lägst inkomster och medelinkomster innebar det ungefär en extra månadslön . Men det är inte bara det, utan det är också den åtgärd som bedöms vara den mest effektiva åtgärden av alla åtgärder för att skapa fler jobb. Vi kan också konstatera att Alliansens nystartsjobb skapade fler nya jobb än vad samlade satsningar har gjort än så . Kom ihåg de 179 av de 32 000 utlovade traineejobben! Jag kommer själv från . Där har, om jag har rätt siffror, två värmlänningar fått del av satsning på traineejobb. Av de 20 000 extratjänsterna har det blivit 1 000. Man försämrar inte , säger . Men man drar ned skatteavdraget från 50 000 till 25 000 . På grund av att Alliansen satte press på regeringen och gjorde en migrationsöverenskommelse breddades RUT-avdraget till att omfatta fler sektorer. Och vi kan vara ärliga med att det inte var ett önskemål och något som drevs av regeringen och . Det var något som Alliansen drev. Vi föreslår nu en tredubbling av regeringens förslag om 25 000 till 75 000, just för att RUT-avdraget gjorde en svart marknad vit och skapade många nya företag, och det var många som fick sitt första arbete. En stor del av dessa arbeten klassificeras som enkla jobb, som den här interpellationen handlar om. Regeringen har ju sagt att de enkla jobben ska bli fler. Det socialdemokratiska fackförbundet , som har makt i Socialdemokraterna, säger nej. Min fråga till ministern är därför: Kommer det att levereras fler enkla jobb? Är det , och med kollegor som bestämmer över regeringen, eller ska vi låta LO och Karl‑Petter sätta agendan för regeringen? Det är min konkreta fråga, för vad gör regeringen för att de enkla jobben ska bli fler? 28 (S): Man får väl börja med att tala om vad man menar med enkla jobb. Vi socialdemokrater har ingenting emot att människor arbetar med sådant som kräver en kortare utbildning, absolut inte, däremot om det handlar om lönesänkningar. Det blir ju problematiskt om de arbetar heltid och inte kan försörja sig på sin lön. Talet om att det ska löna sig att arbeta gäller ju inte i så fall. Det kan innebära att man får söka försörjningsstöd när man har ett heltidsjobb. Den vägen tror jag leder åt alldeles fel håll. Vi kan titta på hur det ser ut i till exempel . Där finns det människor som tvingas att ha två till tre jobb och som jobbar nästan dygnet runt, . De har väldigt lång arbetstid men väldigt låga löner. De kan leva i fattigdom trots att de jobbar . Frågan är: Är det i den riktningen vi vill gå? Jag tror inte det. Det är ingen framgångsväg, utan målet måste självklart vara full sysselsättning men också att människor ska ha en lön som går att leva på. Har vi väl börjat gå i en riktning mot lägre löner leder det åt fel håll. Ska vi då också ha marknadshyror blir det ännu svårare. Man måste kunna betala sin hyra och man måste kunna försörja sig på sitt arbete. Däremot är det självklart så att man inte behöver ha jättelång utbildning för en del jobb. har ju själv redovisat extratjänster, som tidigare kallades plusjobb, vilka förstärker välfärden. Extratjänsterna kan vara att man går ut med äldre eller att man är rastvakt på en skola. De ska inte ersätta befintliga tjänster – vi behöver tvärtom ha fler befintliga tjänster – men det handlar om tjänster där man kan utföra andra arbetsuppgifter. Men man ska ha en avtalsenlig lön. De flesta behöver också utbildning för att få jobb. Det tål att upprepas. 29 (M): säger att det är all-time-high när det gäller efterfrågan på jobb. Det är det säkert också, och det är jättebra. Men de jobb som tillkommer är ju alldeles för få för dem som saknar utbildning och som står långt från arbetsmarknaden. Det är väl det vi ska fokusera på här , inte på det som går bra, på människor som får jobb . Det är liksom inget stort problem. Arbetslösheten har faktiskt ökat , , bland dem som är utrikes födda. Det är ingen jätteökning i procent, men antalet är stort. Den har ökat från till . Det är ett faktum, så det tycker jag att vi ska förhålla oss till. Antalet arbetslösa ungdomar med låg utbildning har bara minskat med 500 . Det är en väldigt stor grupp som är en jätteutmaning, likaså utrikes födda kvinnor, som också framhåller att det går bra för. Sysselsättningsgraden för dem var jämfört med för inrikes födda kvinnor. Det är ju ett jätteglapp! Det är dessa som har svårast att få jobb som vi är oroliga för, då det saknas tillräckliga reformer och insatser från regeringen. Av alla dem som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen har andelen arbetslösa ungdomar med låg utbildning ökat från till . Det är en jätteutmaning. Vad är det då som har hänt? Jo, det är ett antal traineejobb och några extratjänster. Det är facit av regeringens första vid makten. Man satsade jättemycket på utbildningskontrakt, men det har inte blivit mer än 1 500. Varför ska vi tro på att de enorma satsningar på reformer som nämns här ska bli lyckade när ingenting har lyckats? Därav vår oro, . 30 SERKAN KÖSE (S): Jag tror att vi alla är överens om att vi har utmaningar och att de behöver hanteras. med flera har presenterat ett batteri av åtgärder för att hantera dessa utmaningar på arbetsmarknaden. Det är olika förutsättningar för olika grupper. Därför gör regeringen enorma satsningar för att möta de olika gruppernas behov. Jag är glad över Arbetsförmedlingens pressmeddelande , som visar på en fortsatt minskning av arbetslösheten bland unga. Det tror jag är viktigt att titta på. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten . Det går bra för ungdomar, och det ska vi vara glada och stolta över. Men vi är inte riktigt nöjda. Vi har väldigt många unga som fortfarande befinner sig utanför arbetsmarknaden. Framför allt handlar det om att skapa förutsättningar för dem att få en bra utbildning. Det handlar också om att öka deras anställbarhet så att de kan ta de jobb som finns på arbetsmarknaden. Därför tror inte jag och vårt parti att låga löner eller så kallade enkla jobb är lösningen för att öka dessa ungdomars möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi tror på utbildning och på att skapa andra förutsättningar, så att de här ungdomarna får en chans att komma ut på arbetsmarknaden och få en lön att leva på. och vi kommer aldrig att tjäna på att ungdomarna blir fattigare eller får sämre villkor på arbetsmarknaden och enklare kan bli avskedade från sina arbeten. 31 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): är så upprörd över detta att vi ska utbilda och tycker att vi i stället borde se till att de människor som inte har utbildning ska kunna få så kallade enkla jobb utan utbildning. Jag tror att vi behöver båda delarna. Varför är det då så viktigt med utbildning? Jo, därför att vi har 100 000 lediga jobb. Alla dessa kräver inte kvalificerad utbildning eller yrkesutbildning, men många gör det. Om vi inte utbildar arbetslösa för dessa jobb kommer arbetsgivaren att stå kvar med sina tomma platser. Då bryter vi högkonjunkturen, och vi kommer att få en sämre ekonomisk utveckling än vad vi annars skulle ha haft. Företag kommer att tvingas tacka nej till order, och välfärden kommer inte att kunna upprätthålla kvaliteten. Det för också med sig brister i den övriga ekonomin. Utbildning är tvåsidigt. Å ena sidan handlar det om att individen ska kunna få jobbet, å andra sidan handlar det om att arbetsgivaren ska få en person som kan göra jobbet. Därför är dessa frågor inte utbytbara mot varandra. Jag lyssnade noga, , och tolkar det som att tycker att regeringen för en klok ekonomisk politik. Du är dock kritisk till att inte fler ungdomar med gymnasieutbildning är i arbetsmarknadspolitiska åtgärder utan i stället i reguljär utbildning. Det var ungefär så du sa: Den ekonomiska politiken är bra, men det är ett problem att det är så få traineejobb. Då står vi varandra ganska nära, utom att jag inte tycker att ungdomar ska vara i arbetsmarknadspolitiska åtgärder om de har möjlighet att få ett arbete utan stöd från samhället. Det tycker jag är bättre. Men de ungdomar som behöver stöd ska givetvis få det. Därför behöver vi göra om, för ungdomar med gymnasiekompetens är inte längre en grupp med hög arbetslöshet. Jag får frågan om hur vi ser på enkla jobb, och jag ska försöka svara seriöst på den. Min och regeringens uppfattning är att vi behöver fler jobb som blir instegsjobb för dem som har låga kvalifikationer och som inte i tillräcklig utsträckning kan konkurrera om de jobb som finns reguljärt på arbetsmarknaden . Det är personer med kort utbildning eller med liten eller ingen arbetslivserfarenhet. Därför behövs det fler jobb med låga kvalifikationskrav som blir ett steg in på arbetsmarknaden för dessa personer. Det handlar inte om en sorts jobb utan säkert flera sorters jobb. lyfter ofta fram RUT-jobb, och det är möjligt att det är en väg in. En hel del tyder på det. Vi gör nu förändringar av nystartsjobben, vilket kraftigt påverkar lönekostnaden för dem som står långt från arbetsmarknaden. Vi bygger ut och förändrar systemet med extratjänster. Här har vi nu ett avtal mellan parterna om villkoren för detta. Vi tittar på att införa matchningsanställningar eller något i linje med de matchningsanställningar som är föreslagna av utredningen, och vi skapar moderna beredskapsjobb. Vi kommer säkert att behöva göra mer för att personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden ska komma in på sitt första jobb. Jag säger dock nej till en utveckling där enkla jobb blir en växande del av svensk ekonomi. Jag tror att det är en återvändsgränd för . Vi kommer inte att kunna konkurrera kraftfullt och framgångsrikt i en global konkurrens om vi satsar på en allt större andel jobb med låga kvalifikationskrav som ett egenvärde. Jag ser inte att det är en väg framåt. Låt mig säga igen: Den som vill ha lägre löner får välja en annan regering. 32 (M): Bara så att det inte råder några tvivel: Jag ”endorsade” inte regeringens politik, och jag tycker inte att den är tillräckligt ansvarsfull. Däremot sa jag att det var ansvarsfullt och klokt att bevara jobbskatteavdragen, som alliansregeringen införde, för att de skapade fler jobb och gav mer i plånboken till vanligt folk med låga och medelhöga inkomster. Det är bra. Det är inte helt enkelt att få en klar bild av vad Socialdemokraterna och regeringen vill. Normalt sett brukar det vara svårt att veta, utifrån att det kan låta olika från Socialdemokraterna och och att därefter kommer och säger något helt annat och att det är där man måste förankra det. Men i detta läge svarar till slut lite om de enkla jobben medan tydligt säger att hon inte vill ha dem eftersom de är dåliga och ger lägre löner, och Serkan Köse kallar dem ”så kallade enkla jobb”. LO vill inte heller ha dem, och vi är alla medvetna om LO:s inflytande på Socialdemokraterna, inte minst när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Vi har kommande utmaningar. Det är inga smågrejer. Just nu väntar 143 000 personer på besked från om uppehållstillstånd. kommer vi att ha ca 300 000 anknytningsärenden. Till det ska läggas alla dem som befinner sig i Arbetsförmedlingens register, både svenskfödda och nyanlända. Hälften av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har grundskoleutbildning eller lägre. Vi kommer inte att snabbt kunna göra alla dem till civilingenjörer, läkare eller civilekonomer, utan vi behöver snabbare och enklare steg in. Här är enkla jobb en del. Det står inte i konflikt med att vi satsar på spetskompetens och annat för att utveckla . Det är bra om regeringen levererar och inte bara pratar. 33 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Utmaningarna är stora, men de är möjliga att hantera. Några viktiga nycklar är fokus på jobb , tidiga insatser, utbildning och träning i svenska redan från dag ett för nyanlända, nya möjligheter till utbildning och flera olika typer av möjligheter till utbildning för alla dem som på olika sätt behöver det för att kunna få ett jobb. Det finns en blind fläck hos . Det är de vanliga LO-jobben, som kräver en yrkesutbildning. säger att alla inte kan bli civilingenjörer och läkare och alltså behövs jobb utan kvalifikationskrav. Men det finns ett stort spann däremellan, . Vi har jättestort behov av undersköterskor, byggnadsarbetare, elektriker, kranförare, fordonsmekaniker, bussförare och kockar. En lång rad vanliga LO-yrken kräver utbildning och specialiserad kompetens, men de kräver inte jättelång utbildning. Det är här regeringen satsar. Vi vill utbilda personer som kan ta jobben där det är stor efterfrågan. Här är det mycket realistiskt att kunna utbilda personer, även den som har kort skolbakgrund. Vi har självklart stora utmaningar, men när vi talar om de enkla jobben vore det bra om såg bjälken i sitt eget öga. När ni styrde införde ni vårdnadsbidrag. Att vara förälder och på heltid ta hand om barn är inget enkelt jobb, men det är ett jobb med låga kvalifikationskrav. Det blev en riktig kvinnofälla, framför allt för kvinnor med låg eller kort utbildningsbakgrund och utrikes födda. Den fällan har vi tagit bort. är det fokus på jobb på arbetsmarknaden. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2016/17:27 om effekten av arbetsmarknadspolitiska program 34 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig hur jag avser att förbättra styrningen av programmet Förberedande och orienterande utbildning samt hur jag säkerställer att de arbetsmarknadspolitiska programmen har en god effekt. har lämnat en granskningsrapport om förberedande och orienterande utbildning. Alla granskningsrapporter från hanteras genom att lämnar över rapporten till regeringen, som återkommer med en skrivelse. Eftersom regeringen ännu inte har lämnat någon skrivelse över denna rapport ber jag att få återkomma till i denna fråga. Det är viktigt för regeringen att arbetsmarknadspolitiska program får god effekt både för samhället och för individen. Kunskap om insatsernas effekter bidrar till arbetet med att utveckla både politikens utformning och Arbetsförmedlingens verksamhet. Arbetsförmedlingen har därför ett uppdrag i sin instruktion att analysera, följa upp och utvärdera hur myndighetens verksamhet och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. Regeringen följer utvecklingen av arbetsmarknadspolitiken genom rapporter och analyser från i första hand Arbetsförmedlingen men även från andra myndigheter som IFAU och Statskontoret samt universitet och högskolor och internationell forskning. IFAU:s översikt över arbetsmarknadspolitikens effekter och Arbetsförmedlingens årliga arbetsmarknadsrapporter är exempel på sådan rapportering. Dessa rapporter visar att resultaten behöver förbättras. Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsrapport visar att resultaten för de arbetsmarknadspolitiska programmen varierar. Under alliansregeringen fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att prioritera arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden. I rapporten skriver Arbetsförmedlingen att man ser detta som en delförklaring till att resultaten när det gäller arbetsmarknadsutbildningen har fallit. Regeringen har som målsättning att individen ska få det stöd som hon eller han behöver för att komma närmare ett arbete. Regeringen avser exempelvis att göra det möjligt för ungdomar att i större utsträckning ta del av insatser utifrån individens behov före inträdet i jobbgarantin för ungdomar och att förbättra möjligheten att arbeta med fördjupat stöd utifrån individuella behov inom etableringsuppdraget. I budgetpropositionen föreslår regeringen att tydligare krav på resultat efter avslutad arbetsmarknadsutbildning ska utvecklas. För att bidra till en effektivare arbetsmarknadspolitik och därmed lägre arbetslöshet har regeringen också förenklat och förtydligat det arbetsmarknadspolitiska regelverket, förbättrat förutsättningarna för lokal samverkan, till exempel med kommuner och landsting, infört ökade möjligheter för arbetslösa att kombinera arbete med utbildning samt förändrat styrningen av Arbetsförmedlingen, bland annat genom ett ökat fokus på resultat och minskning av detaljstyrningen. Arbetsförmedlingen ska också kunna matcha arbetssökande som står närmare arbetsmarknaden. Denna omläggning av arbetsmarknadspolitiken fortsätter. 35 (M): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Jag vill börja med att anknyta till den förra interpellationsdebatten ni hade här, om utbildning. Ja, vi moderater tycker att utbildning är viktigt. Det är därför vi satsar lika mycket som regeringen på den reguljära utbildningen. Det kommer att behövas många långa och korta yrkesutbildningar framöver, men vi ser en lucka när det gäller alla människor som inte kommer att ta dessa utbildningar. Där behövs fler insatser. Det får bli ett slags P3-övergång till interpellationsdebatten, herr talman. Jag skrev interpellationen när kom för sedan. Rapporten handlar om effekterna av förberedande utbildning som Arbetsförmedlingen ger. Vi lägger enormt mycket pengar på arbetsmarknadspolitik i för att stötta människor att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det tror jag i grunden är väldigt bra. Ser man det i stort är det uppemot 80 miljarder. Räknar man bort a-kassan blir det ungefär 55 miljarder. Man kan räkna bort andra ersättningar för att komma ned, men enbart Arbetsförmedlingen, programinsatserna och etableringsinsatserna står för . Det är enormt mycket pengar, lika mycket som polisen och kostar . Vi har ett uppdrag i att följa om pengarna används på bästa sätt. Vet vi att de gör det, och hur kan man tillgodose det? Arbetsmarknadsministern har såklart ett stort ansvar för att se till att de gör det. När man läser ser man tydligt att vi vet väldigt lite när det gäller de förberedande utbildningarna och insatserna. Det blir närmare 2 miljarder , vilket minst sagt är mycket pengar, förutom all arbetsmarknadsutbildning. En arbetsförmedlare har liten kontroll över vad de innehåller. Man vet väldigt lite om effekten, men ändå anvisas många människor till dessa insatser. Det gör mig orolig, och det är därför jag ställer frågan: Hur kan regeringen, i det här fallet , säkerställa att effekterna blir bättre? Detsamma gäller arbetsmarknadsutbildning. Där vet vi mer, för vi vet vilken typ av utbildning det är. Men insatserna är inte särskilt effektiva. Och det finns enormt många andra insatser som ges till många människor som behöver det men där vi faktiskt inte känner till resultaten. Detta är inte en diskussion om vilken politik som är bäst generellt utan om hur vi säkerställer effekten. Hur säkerställer vi att rätt person får rätt insats? Om inte ens arbetsförmedlarna vet till exempel vad den förberedande utbildningen innehåller, hur ska då någon annan kunna veta det? I rapporten står att man inte har något tydligt mål för detta. Jag antar att regeringen inte har något särskilt mål. Arbetsförmedlingen har inget mål. Man vet helt enkelt inte vad effekten blir, och det är bekymmersamt. Det är därför jag har väckt denna fråga, och jag vill gärna veta vad arbetsmarknadsministern tänker göra när det gäller utbildningen och alla andra insatser. Hur kan ni säkerställa att alla miljarder som svenska skattebetalare lägger på att människor ska komma i arbete används effektivt, ? 36 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är en mycket seriös och viktig fråga som har ställt. Detta är lite grann en nyckel. Det är riktigt att vi lägger stora resurser på arbetsmarknadspolitiken, och vi måste kunna säkerställa att de ger effekt. Jag tycker inte att vi i tillräckligt stor utsträckning kan göra det . Därför krävs förändringar. Man måste definiera vad effekt är. Vad är det att ha gott resultat? Vi har precis haft tre interpellationsdebatter där jag försökte hävda att gott resultat inte enbart kan mätas i att så många människor som möjligt deltar i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det kan vara ett bra resultat, men det är inte nödvändigtvis så. Det kan också vara en undanträngningseffekt att ha människor i åtgärder när de hade kunnat få ett annat arbete eller att man subventionerar jobb som inte hade behövt subventioneras i ett visst läge eller i en viss bransch. Det är alltid svårt att säga vad en insats bästa resultat och effektivitet är. Det är alldeles uppenbart att det är väldigt mycket vi behöver lära oss av andra när det gäller hur man mäter och följer upp. Som jag sa i mitt svar kommer jag att återkomma med regeringens svar på skrivelse, men en sak som slog mig när jag tog del av deras granskning var att inte heller hade någon som helst uppfattning om vad som är ett gott resultat och vad man egentligen efterfrågade från Arbetsförmedlingen.