prot · H309111 · 2016-05-25 00:00:00 — Den enda gången man kan tänka att Natoförband i större skala kommer att uppträda på svenskt territorium är om krisen eller kriget är här. Då, herr talman, finns det inget bättre skydd för de svenska grundlagsenliga medborgerliga fri- och rättigheterna än att Nato är närvarande på svensk mark. Jag noterar, precis som ledamoten , att är en del i regeringsunderlaget. Jag finner det förvånande att regeringen och försvarsminister inte på ett mycket tidigt plan har fångat in i den här processen. Jag påstår, med utgångspunkt i gamla konstaterande, att säkerhetspolitiken är kärnan i varje regering. Mot denna bakgrund påstår jag att det har varit oskickligt skött av regeringen att inte kunna fånga in och uppenbarligen inte heller alla miljöpartister. har slagit rekord i politisk svajighet. fick vi en kommittémotion som handlade om att stödja ett värdlandsavtal för . med anledning av propositionen motionerar samma kommitté om att vi inte ska ha ett värdlandsavtal. sa den försvarspolitiske talespersonen att man kommer att haka på vilandeförklaring. Jag kan bara konstatera att strategi verkar glasklar: If you can´t convince the enemy, confuse him. innebär, som sagt, inte medlemskap. Det innebär en möjlighet till hjälp. Men jag vill konstatera, herr talman, att detta avtal innebär att startsträckan för ett inträde i Nato som fullvärdig medlem har kortats avsevärt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 53 (V) replik: Jag ska ta upp några punkter. började sitt anförande med att säga att förbereder sig för krig. Det tror jag är alldeles sant. Det gör väl för all del även ? Det är väl bland annat därför som vi har en försvarsmakt och ska återupprätta ett totalförsvar? Det i sig kanske därför inte är så sensationellt. Jag hoppas att Försvarsmakten inte enbart förbereder sig för svampplockning och andra fredliga aktiviteter. Det är sant och värt all kritik att har fyrdubblat sina militärutgifter . Det är kanske en dröm för , men en mardröm för några av oss andra. Däremot kanske man i debatten också bör framhålla att , från kollaps och , minskade militärutgifter med häpnadsväckande enligt . Det var under den så kallade nedrostningsperioden. När man talar om en fyrdubbling från den nivån bör man kanske ha med bägge dessa bilder för att se relationerna. militärbudget är, som sagt, av och lite mindre än andel av världsrustningen. Det är illa nog, men proportionellt ganska lite. Jag vill inte diskutera teknikaliteter utan håller mig på det sluttande planet i stället. Det är nog svårt att hålla balansen där. Jag tycker att ger en korrekt information. Alla steg är förenade med signaleffekter, och det är länge sedan vi hade en riktigt trovärdig alliansfrihet. Men är det inget bekymmer att av alliansfrihet liksom glider iväg utan att vi ens har fattat beslut om det? Det sker bara lite pö om pö. Jag tycker att det är korrekt iakttagelse men fel slutsats. Jag ska ge rätt i att vi ofta är emot saker och ting. Jag vill gärna ändra på det. Men det är ofta så när man får reagera på andras förslag och inte gillar dem. Men det ska vi försöka jobba bort så mycket som möjligt. Däremot är vi inte isolationistiska. Det är oförskämt att säga det. Vår internationella solidaritet ligger inte i stridsgrupper och militärallianser utan den sker mellanfolkligt, i fråga om flyktingmottagande etcetera. 54 (L) replik: lockar mig med en fyrdubbling av det svenska försvarsanslaget. Låt mig säga att Liberalerna på sitt landsmöte fattade beslut om att försvarsanslagen måste vara av bnp. Det är bara en dubblering, men vi kan börja i den änden. Sedan har utläggningar om rustningstakt och hur mycket avdelar för försvarsresurser. Det är riktigt att är långt ifrån uppe i till exempel förmåga och försvarsekonomi. Men det som underlåter att begrunda är att de ryska vapnen inte står under demokratisk kontroll. Vi har en förutsägbarhet och en nyckfullhet som har demonstrerats ett antal gånger . Jag tycker att gjorde en mycket bra uppräkning historiskt när hon pekade på både och . Det är detta demokratiska underskott i som i förening med de ökade militära resurserna gör mig djupt orolig. Sedan säger : Ska vi verkligen kasta av neutralitet över bord? Då är det ändå min uppfattning att neutraliteten för har funkat bara när vi har tummat på den. Vi minns alla permittenttrafiken genom , då tyska förband for kors och tvärs genom vårt land. Vi minns alla baltutlämningen efter kriget. När vi har blivit utsatta för press har vi aldrig agerat neutralt, och det är inte moraliskt hedervärt att göra det när övergrepp begås mot människor och mot internationell rätt. Det är tyvärr det som ägnar sig åt. 55 (V) replik: Jag håller i många stycken med om att kränker mänskliga rättigheter, framför allt internt, men också begår folkrättsbrott. Jag förstår inte att det kan vara så svårt att erkänna och Natos folkrättsbrott. Varför är det så omöjligt att ha en nyanserad syn? Det betyder inte alls, som någon har antytt, att det är någon kålsuparteori – var sak ska bedömas efter sin art. Det är ändå ett faktum att engagemang i krigsoperationer, statskupper och så vidare är ett track record som vida överstiger succéer på det området. Detta är inte sagt som något försvar för det som har förevarit utan bara som ett konstaterande rent numerärt. Exempelvis lär ha 1 000 militärbaser runt om i världen. har två, och ingen av dem ligger i , i eller ens på – detta apropå att eventuellt känna sig hotad. Jag vet att Nato 2014 i uttryckte att samtliga länders andel av bnp som går till försvarsutgifter bör höjas till . Som av en händelse har Liberalerna antagit samma mål. Det tycker jag är intressant. För den som undrar kan man säga att det innebär att Liberalerna och Nato anser att vi i princip ska fördubbla våra militärutgifter med ytterligare . Jag ska inte vara så ofin att jag här börjar diskutera varifrån dessa pengar ska tas. Men jag förstår att det kommer att gräva djupa hål i många av de välfärdsprogram som vi har. Man kan undra om det ökar eller minskar säkerhet att ensidigt satsa på det militära försvaret. Det förvånar mig att , som är en klok person och en erfaren försvarspolitiker, så sällan nämner de andra säkerhetspolitiska instrumenten eller de andra säkerhetspolitiska hoten – klimatförändringar och så vidare – som inte bara är något som eventuellt drabbar oss utan som redan är här. måste man väl ändå lyfta blicken lite grann och se att det finns många områden som vi behöver arbeta med för att stärka vår säkerhet. 56 (L) replik: Det finns många andra medel för att upprätthålla fred och stabilitet – diplomatiska, politiska, ekonomiska och kanske till och med sociala. Problemet, , är bara när en part i sådana kommunikationer inte lyssnar tydligt och inte medverkar till en ömsesidig dialog. Tyvärr har svårt med det. åt jag lunch med en ordförande för utrikesutskott. Jag kan konstatera att det är omöjligt att nå fram till ledande ryska politiker. De lyssnar över huvud taget inte på de budskap som vi torgför. gör en lång uppräkning av vilka övergrepp som Nato har begått. Låt mig förtydliga: Såväl operationen i som den i har skett efter beslut sanktionerade av FN. FN har urged att delta i dessa operationer, och det har och Nato också gjort. När det gäller operationerna i Kosovo och i är det korrekt att de inte var sanktionerade av FN. Jag vet inte om det är uppfattning att Milošević skulle ha fått fortsätta att göra det som han gjorde i Kosovo eller om han behövde stoppas. När det gäller tror jag för övrigt att även stödde den svenska insatsen där i åtminstone ett av besluten. Jag måste invända mot retorik. Han refererar till ett antal amerikanska politiker som säger att det var fel att utvidga Nato. Natos utvidgning är inte ett resultat av vad andra länder bestämmer. Det är ett resultat av att fria och självständiga länder gör sina egna säkerhetspolitiska val. Det hoppas jag att man också har kraft att göra i det här landet. 57 (SD) replik: Jag vill först kommentera befängda påstående att vi skulle vara isolationistiska. Jag vet inte om missade det jag sa i mitt anförande, men vi är till exempel starka förespråkare för ett försvarsförbund med . Vi vill fördjupa samarbetet inom Nordefco, och vi är för internationella fredsoperationer, särskilt i FN:s regi. Vi är för den svenska försvarsindustrins samarbete även med länder utanför EU, som och . Det vi motsätter oss är ett svenskt Natomedlemskap. Jag blir förvånad över den fullständiga avsaknaden av analytisk förmåga som och de borgerliga partierna uppvisar när det gäller säkerhetspolitiska bedömningar. Jag hajar till när säger att det inte finns något bättre skydd än att Nato är här i händelse av konflikt. Det är ju så att Nato, oavsett om ett land är medlem eller inte, förutsätter att landet i sig tar första smällen. Skulle vi gå med i Nato förutsätter Nato att tar första smällen. Därefter skulle Nato komma till undsättning. Jag är egentligen inte förvånad över avsaknaden av analytisk förmåga, för en sådan uppvisade man även man satt i regeringen. Man uppvisade en fullständig avsaknad av analytisk förmåga när man monterade ned Försvarsmakten och talade om att det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde var stabilt. Det visar att man inte har någon analytisk förmåga. Som jag sa till måste man ju förstå att vi drar på oss en hotbild om ett Natoförband befinner sig på svenskt territorium och Nato hamnar i en konflikt. Det är ju inte så att en konfliktpart till Nato kommer att säga ”Vi anfaller inte er i , för ni är alliansfria”, utan givetvis kommer man att slå ut Natoförband på svenskt territorium. Vi inte är isolationistiska, men vi värnar och det svenska folket. 58 (L) replik: Jag vidhåller att är isolationister. Det märks inte bara när man diskuterar försvars- och säkerhetsfrågor, utan det märks på egentligen alla politikområden. Jag hade förmånen att leda arbete under den förra mandatperioden, och jag kan konstatera att partikamrater finner i de frågor som handlar om europeiskt samarbete. Det är precis likadant när det gäller Nato. Rätt har i ett påstående, nämligen att varje land – även det som är medlem i Nato – självt måste ta första smällen. av krig kommer alla länder att vara på egen hand. Det är därför det är viktigt för oss liberaler att nu försöka medverka till att det svenska försvarsanslaget ökar och till att vi kan återställa en rejäl försvarsförmåga i vårt land. Det är naturligtvis också så att man när man går in i ett kollektivt säkerhetssamarbete inte bara kan leva på det andra ställer på bordet. Man måste själv bidra, och därför är det viktigt att inte välja Nato eller högre svenska försvarsutgifter utan just välja både och. Då höjer man tröskeln rejält. Ja, , så är det – jag tror att redan har räknat in på Natosidan. Problemet är att det har skett utan att vi har några försvarsgarantier från Nato, i avsaknad av medlemskap. Visst är det så att kommer att framstå som mer kontroversiellt när vi blir medlemmar i , om vi blir det. Men det är min bedömning, herr talman, att just nu inte respekterar politisk och diplomatisk kommunikation och mjuka medel. Just nu föraktar bristen på hårdhet och försvarsförmåga. Det är viktigt för oss att samarbeta. 59 (SD) replik: Jag är ledsen att säga det, men saknar ju trovärdighet när han talar om en stark försvarsförmåga. representerade Liberalerna även under den förra och förrförra mandatperioden – då man nedmonterade den svenska försvarsförmågan. Att helt plötsligt göra en kovändning , när man ser att omvärlden har drastiskt förändrats, är inte seriöst. Det visar återigen på avsaknaden av analytisk förmåga. Vi stod redan efter valet i talarstolen och varnade för att det säkerhetspolitiska läget kan svänga snabbt i vårt närområde och att man därför måste tillskjuta mycket medel till Försvarsmakten så att man kan få upp försvarsförmågan. Det skrattade ju ni åt. Ni sa att det var stabilt. Er försvarsminister stod 2014 på försvarets rikskonferens och sa att det är fortsatt stabilt i vårt närområde, trots att hade avslutat sin största militära övning sedan . Trots brinnande protester på i stod man och gjorde den analysen. Det är inte seriöst, och var företrädare för den regeringen också. Är det verkligen bedömning att den geopolitiska stabilitet vi har haft i närområdet på grund av att vi har stått utanför Nato kommer att fortsätta om vi blir medlemmar i ? Gör verkligen bedömningen att ett svenskt Natomedlemskap, som kan få till följd ett finskt Natomedlemskap, inte kommer att påverka den stabilitet vi har här och inte kommer att leda till motreaktioner från andra länder? Tror verkligen att andra länder bara kommer att sitta stilla och titta på? Så är det ju inte. Det kommer att utsätta och det svenska folket för risker, och det är vi som ska ta första smällen oavsett om vi har gått med i Nato eller inte. Det här är inte bra för den svenska säkerhetspolitiska linjen och för möjligheterna att hålla utanför krig och konflikter. 60 (L) replik: Jag har försökt förklara hur Liberalerna ser på de säkerhetspolitiska valen. Man kan säga att det under alliansåren skedde mycket som man hade kunnat göra på ett annat sätt, inte minst på det försvarspolitiska området. Jag kan konstatera att Liberalerna redan efter kriget i krävde omtag i Försvarsberedningen. Det kom en ny analys, och i det försvarsbeslut som sedan fattades 2009 var det på vårt initiativ som det tillkom en förbandsreserv motsvarande av den ordinarie insatsorganisationen och dessutom en viss återmilitarisering av . var inte inne i riksdag, så jag kan bara spekulera i hur deras försvarspolitik hade sett ut. Men, herr talman, vi har på ett mycket tidigt stadium varit varse den olyckliga politiska utvecklingen i , som parats med en omfattande militär upprustning. 61 (KD): Vi ser allt mörkare moln på den säkerhetspolitiska himlen, och vi ser dem också i vårt eget närområde. Vi ser dem över i form av olika incidenter; exempelvis minns vi allesammans den ryska påsken då övade mot mål i . Det var dock inte det enda tillfället. Vi ser upprustningen i , och vi ser kärnvapenretoriken som blir allt vanligare. Precis som sa är det förberedelser för krig. Vi har också vår egen arméchef som har uttryckt att kan vara i krig . Detta inskärper verkligen allvaret och hur viktigt det är att vi talar om de här frågorna och ser till att stärka vårt försvar. Därför är det för en hjärtefråga att arbeta för ett starkare försvar som fungerar och kan ge trygghet till svenska folket. En viktig del i detta är att det vi diskuterar , det vill säga samförståndsavtalet om värdlandsstöd, kommer på plats. Det är viktigt och ett steg i rätt riktning. Det fyller vår solidaritetspolitik med innehåll, och det tydliggör att vi vill både ge och ta emot stöd. Som framgår av propositionen och betänkandet gäller det inte bara i övningar i fred utan också i kris och krig. Det är ett viktigt steg och ett tydliggörande, men det räcker inte. borde också ta steget fullt ut och bli medlem i Nato. Då skulle artikel 5 också gälla . Den innebär att om ett land attackeras är det som att alla länder inom unionen har attackerats. Det skulle även ge möjligheter att påverka och få information, och framför allt skulle det ge möjlighet att försvarsplanera tillsammans med Nato. Det är precis som i en orkester eller ett fotbollslag. När man övar tillsammans på riktigt och planerar ihop kan man se till att det fungerar i verkligheten. är ett viktigt steg, men vi skulle behöva ta steget fullt ut. När jag lyssnar på debatten är det några saker jag skulle vilja kommentera. Det gäller , som säger att samförståndsavtalet medför enorma risker. hade vi en debatt i kammaren om solidaritetsförklaringen och vårt stöd till i samband med den terrorhandling man blev utsatt för. Då framgick det att vill göra om solidaritetsförklaringen och tydliggöra att inte ska skicka så mycket som en soldat till , eller om de blir angripna. är frågan till : tror ni ska ställa upp för om vi agerar på ett sådant sätt och gör sådana utfästelser? Jag vet att försvarsministern kommer efter mig, och jag vill passa på att ställa en fråga. Det ena av regeringspartierna, , opponerar sig aktivt mot samförståndsavtalet. Det är en stor del av regeringen: en femtedel. Betyder det någonting för regeringen att det regeringspartiet så tydligt opponerar sig mot den politik som regeringen står för? Och när vi nu talar om Nato: Förut var ju syftet med att vi skulle vara alliansfria – eller allianslösa om man så vill – i fred att vi skulle vara neutrala i krig. Men det är väldigt vi hade en sådan hållning. När vi nu har gått med i EU och i och med Lissabonfördraget och vår ensidiga solidaritetsförklaring har vi stegvis övergett den hållningen. Vi kommer inte att vara neutrala i händelse av kris eller krig. Vi kommer att agera. Så min fråga till försvarsministern är: Vad är syftet med att vi ska hålla fast vid vår allianslöshet, eller alliansfrihet, när vi ändå inte ska vara neutrala i händelse av krig? Jag vill avsluta med att påminna om att säkerhet är något som vi bygger tillsammans. Det är ett viktigt steg vi tar , men det bör också följas av ett medlemskap i . 62 Försvarsminister (S): Den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats. Den ryska aggressionen mot bryter mot internationell rätt och utmanar den europeiska säkerhetsordningen. Den olagliga annekteringen av kan inte accepteras, och kan inte acceptera aggression som förändrar gränser. Både konflikten i och aggressionen mot visar att är berett att använda militära medel för att nå sina politiska mål. har därigenom visat förmåga att utan förvarning snabbt kraftsamla och genomföra komplexa och folkrättsvidriga operationer i sitt omedelbara närområde. Vi kan också konstatera att det förekommer kärnvapenretorik i sammanhanget. Den militära övnings- och underrättelseverksamheten i har ökat, vilket även innebär en ökad risk för incidenter. Rysk militär uppträder mer utmanande runt , och kränkningar av territoriella integritet har skett. Ryska flygplan har vid ett flertal tillfällen agerat oprofessionellt och provocerande. är ett civilt passagerarflygplan från SAS nära att kollidera med ett ryskt militärt flygplan som flyger utan transponder i luftrummet nära . flyger ett ryskt jaktflyg av modell SU-27 bara 10–från ett svenskt signalspaningsfartyg. placerar inom ramen för en övning ut ballistiska robotar av typen i . stör ryska örlogsfartyg ett civilt fartyg som håller på att lägga ut en elkabel mellan och . flyger ryska SU-24 vid upprepade tillfällen och väldigt nära det amerikanska fartyget . Även om ett enskilt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt måste vi vara beredda på att kriser eller incidenter som även inbegriper militära maktmedel kan inträffa. Och kan vi inte utesluta militära angreppshot. Den säkerhetspolitiska terrängen har blivit svårare att navigera i. Situationen kräver försiktighet och ansvarstagande för freden och säkerheten. Därför agerar regeringen långsiktigt för landets bästa. För regeringen är det viktigt att möta den förändrade säkerhetspolitiska situationen på ett nyktert och balanserat sätt. Enligt utgångspunkten i inriktningsbeslutet för försvarspolitiken, som fem partier i denna kammare ställt sig bakom, bedriver regeringen en försvars- och säkerhetspolitik som vilar på två ben. För det första investerar vi för att stärka den operativa förmågan i krigsförbanden. För detta ökar försvarsanslagen med totalt ungefär 17 miljarder. Då ingår de 10,2 miljarder som vi gjorde upp om i försvarsuppgörelsen. Sedan finns det resterande medel från den tidigare regeringen. av nedskärningar och därmed en försämrad operativ förmåga är detta att betrakta som ett trendbrott. Den enskilt viktigaste målsättningen är att höja den operativa förmågan och den samlade förmågan i totalförsvaret. Det innebär att vi måste ha krigsförband som är bemannade, utrustade och samövade för att kunna lösa sina uppgifter. Övningsverksamheten prioriteras , och alla krigsförband bör genomföra krigsförbandsövningar. Inriktningsbeslutet har uttryckt tre särskilda prioriteringar. Vi förstärker den så kallade basplattan i form av mängdmateriel, standardfordon och mörkerutrustning. Vi förstärker den militära närvaron på genom att en stridsgrupp organiseras . Vi har markerat vikten av luftvärnsövningar på . Denna satsning har också en särskild bäring på de baltiska republikerna. Vi vidtar också en rad åtgärder för att säkerställa vår förmåga att bedriva ubåtsjakt. Vi har beställt en ny generation . Vi beställer också nya ubåtar. För det andra fördjupar vi, utifrån en militärt alliansfri position, de bi- och multilaterala relationerna med länder och organisationer i vår närhet. Vi fördjupar det nordiska samarbetet inom ramen för Nordefco. Vi fördjupar ett särskilt samarbete med och planerar för att kunna agera gemensamt även bortom fredstida förhållanden. Vi förstärker den transatlantiska länken och samarbetet med . Inom ramen för Enhanced Opportunities Programme fördjupar vi även samarbetet med Nato som har en särskild betydelse för säkerheten i . bedriver en solidarisk säkerhetspolitik. Det betyder inte att vi kommer att stå passiva om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-land eller ett nordiskt land. När efter terrorattentaten i , inom ramen för Lissabonfördragets paragraf 42.7, begärde stöd från EU:s medlemsstater var det självklart för att ställa upp. Vi stöder med strategiskt transportflyg och har för avsikt att även stödja med materiel. Den franske försvarsministern bekräftade senast jag träffade honom på sin tacksamhet för det svenska stödet. Därigenom har vi visat våra grannländer och övriga medlemsstater i EU att vi menar allvar med den solidaritetsförklaring vi har uttalat. För att förverkliga den solidariska säkerhetspolitiken måste ha förmågan att ge och ta emot civilt och militärt stöd. Det samförståndsavtal om värdlandsstöd med Nato som nu har att ta ställning till är en viktig del i att skapa de legala förutsättningarna och att stärka svensk förmåga att leva upp till de åtaganden beslutade om . Det är slutpunkten på en process där en bred majoritet av partier har ställt sig bakom behovet av ett värdlandsstödsavtal, först i Försvarsberedningen och därefter i inriktningsbeslutet från . I debatten har det nämnts några saker om inriktningen på svensk försvars- och säkerhetspolitik. Därför vill jag markera att allt vi gör handlar om att förebygga och skapa stabilitet så att konflikter och oro inte uppstår. Det är själva ingångsvärdet. Försvars- och säkerhetspolitiken är en del av en bredare helhet där utrikespolitiken har sin del, handelspolitiken har sin del och alla de civila kontakter som förekommer mellan olika länder har sin del, det vill säga det världssamfund vi lever i där de bilaterala och multilaterala relationerna har sin del. Allt detta är en del av ett större och bredare sammanhang. Det kan därför bli lite för snävt i förhållande till den helhet som måste beskrivas när man bara diskuterar försvars- och säkerhetspolitik. Det värdlandsstödsavtal vi debatterar är ett av alla samarbeten vi har. Vi har fördjupat vår relation med till och med bortom fredstida förhållanden. Vi tittar på den typen av scenarier och förbereder för det. Vi lovar inte varandra något i förhand, men vi skapar möjligheten. Varje militärt samarbete vi har med andra länder – de baltiska länderna, , och övriga nordiska länder, , och – är också en del i det samlade arbetet som syftar till att öva tillsammans. Vi har materielsamarbeten och informationsutbyten, och det ingår i en bild där vi skapar säkerhet tillsammans. Det demonstrerar också från tid till annan möjligheter i det läge att det skulle uppstå orossituationer. Det , och bedriver på i form av cross-border training med sina flygvapen är avancerad och viktig verksamhet. Det är också en säkerhetspolitisk signal. Detsamma gäller för den övning vi har genomfört som heter Swefinex och som har pågått på .