prot · H30995 · 2016-04-20 00:00:00 — Det kanske till och med är tvärtom. En sådan förändring kanske skulle kunna försvåra olika utbud av medier och därmed riskera att bidra till minskad allsidighet och opartiskhet. Jag vill med detta yrka bifall till förslag till beslut i betänkande nr 19 och avslag på reservationen från . 127 (MP): som vi gläds och är stolta av tryckfrihet har dagspressen en oerhört problematisk ekonomisk situation till följd av att man i snabb takt tappar annonsintäkter. var de samlade annonsintäkterna till dagspressen . förväntas de landa på 4 ½ miljard kronor. Det är alltså hälften av de intäkter man hade för bara . Det är klart att 4 ½ miljard kronor i tappade intäkter får stora konsekvenser – konsekvenser som vi ser i form av nyhetsredaktioner som krymps till ett minimum, lokalredaktioner som läggs ned och tidningstitlar som försvinner. Den första frågan att ställa sig är naturligtvis: Spelar det här någon roll? Är det något som vi politiskt ska försöka motverka? och mitt svar är naturligtvis: Ja, det är ett politiskt ansvar att motverka den här utvecklingen. Presstödet är inte ett näringspolitiskt stöd och inte ett arbetsmarknadspolitiskt stöd. Presstödet är resurser som vi behöver för att trygga förutsättningarna för en livskraftig demokrati. Tänk bort lokalredaktionen! Vem ska då informera om vad som är på gång i kommunen så att medborgare kan engagera sig och aktivera sig? Tänk bort lokalredaktionen! Vem ska då tydliggöra skillnader mellan politiska partier så att alla medborgare kan göra initierade val till kommunfullmäktige och till ? Om inte den lokala nyhetsredaktionen finns där, vem ska då tydliggöra komplexa frågeställningar utifrån olika perspektiv och inte bara utifrån ett enda perspektiv? Och vem ska granska myndigheter och beslutsfattare och på det sättet minimera korruption och maktmissbruk? Vi behöver nyhetsredaktionerna, inte minst på lokal nivå, för att säkerställa en livskraftig demokrati. Därför är jag väldigt glad att vi har en bred politisk uppslutning nu kring presstödsfrågor. tog vi beslut där alla fyra allianspartierna ställde sig bakom regeringens proposition om hur vi kunde utveckla presstödsförordningen. har vi också förstärkt presstödet, så att tidningarna bland annat kan tillgodoräkna sig även de intäkter de har från digital publicering och att de också är presstödsgrundande. har vi också på plats ett direkt utvecklingsbidrag så att de dagstidningar som vill göra resan från att bara finnas i papperstryck till att också ha en affärsmodell med digital publicering har ekonomisk möjlighet att göra det. Vi ska komma ihåg att dessa förändringar inte räddar situationen långsiktigt. Det behövs akuta insatser för att klara situationen här och . Men utvecklingen kommer att fortsätta, och utvecklingen kräver att vi kommer fram till helt nya system för att stödja inte minst lokala nyhetsredaktioner. Därför har regeringen tillsatt , som kommer att presentera sitt slutbetänkande . har emellertid redan nu presenterat en promemoria med 17 punkter relaterade till public service. Det är intressanta punkter, och jag ska ta upp tre av dem. En av punkterna handlar om behovet av en total kartläggning av hur konkurrenssituationen ser ut på medieområdet, inte bara mellan dagspress och public service utan också gentemot de globala internetgiganterna. Vilken roll spelar de i vårt medielandskap? En annan punkt handlar om huruvida det finns möjlighet att stärka public services ansvar för det lokala nyhetsutbudet. Det kan göras på flera sätt, givetvis genom egna redaktioner men kanske ännu hellre i samarbete med andra fria och oberoende nyhetsredaktioner lokalt. Ett tredje viktigt perspektiv som lyfter fram är att säkerställa public services oberoende, även inför en framtid där vi kan hamna i situationen med en regering som inte gillar fria och oberoende medier och i stället vill omvandla public service till en form av statspropaganda. Det kan låta osannolikt i , men det är precis den utvecklingen vi ser i och . Här hemma hör vi tala om journalistkåren som nationens fiende och lägga fram förslag om att public service ska införa karenstid för journalister som har arbetat inom dagspress. Det utvecklingsarbete som lägger fram förslag om och som handlar om hur vi kan säkerställa public services oberoende även om vi skulle få en regering med denna negativa syn på fria och oberoende medier är mycket viktigt. Parallellt med arbetar , men givetvis inte utifrån perspektivet att hitta stödsystem för en fri och oberoende press. Men många av de diskussioner som har berör också frågor om hur dagspressens förutsättningar kan stärkas. Jag tänker inte minst på den problematiska situation som ansvariga utgivare har . Enligt lagstiftningen har den som är ansvarig utgivare inte bara ansvar för de egna publiceringsbesluten utan för allt det material som ligger på tidningens hemsida och har publicerats tillbaka i tiden. Det är en helt orimlig ordning. Den som är ansvarig utgivare kan rimligtvis bara ta ansvar för sina egna publiceringsbeslut. Jag hoppas att vi återkommer med förslag i den riktningen. Jag ser fram emot de propositioner som regeringen kommer att lägga fram med utgångspunkt i de två utredningar som arbetar så att vi framöver kan stärka förutsättningarna för lokala nyhetsredaktioner. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 128 (M) replik: Det är inte tu tal om att public service har en roll. Den lyfts delvis fram i den motion som har väckt om nyhetsprogram på minoritetsspråk och smalare kulturprogram som kanske inte ingår i det stora kommersiella utbudet. Jag vet inte om jag riktigt förstod vad gäller grundlagsskyddet. Fria och oberoende medier har ett grundlagsskydd i yttrande- och tryckfrihetslagen. vill säkra public service mot framtida odemokratiska regeringar genom ett grundlagsskydd. Men det kan inte garanteras genom ett grundlagsskydd utan måste ske genom att slå vakt om de yttrande- och tryckfrihetslagar vi har. tar upp som exempel. Men se på ! Där har man statlig tv, och partiet, staten och duman äger i princip medierna och bedriver mycket desinformation och riktade medier. Det finns ett grundlagsskydd, men det fungerar inte i praktiken. Är det inte bättre att slå vakt om yttrande- och tryckfrihetslagen för alla medier i ? 129 (MP) replik: blandar ihop två frågor. Den diskussion jag för har inget med motion att göra. Jag talar om att säkerställa public services oberoende gentemot statsmakterna. Det är det som kan behöva grundlagsskyddas. fungerar ordningen väl. En regering utser ledamöter i en förvaltningsstiftelse som sedan i sin tur utser ledamöter i de tre public service-bolagen. Men vad händer om det kommer en regering som precis som i vill ta makten över public service och placera sin egna förtrogna i public services ledning? Det är enkelt. Man utser hälften av ledamöterna i förvaltningsstiftelsens styrelse som genast kallar till nya bolagsstämmor och utser sina egna styrelser, inklusive vd:ar, i public service-bolagen. En sådan situation vill vi inte hamna i. Vi vill inte göra detta möjligt för en regering som inte har goda intentioner med public service och inte vill låta public service agera oberoende utan tvärtom vill styra det med statlig propaganda, på det sätt som talade om. En sådan situation måste vi omöjliggöra, och det kan göras på många olika sätt. lyfte upp problematiken och säger att det är en fråga som vi måste hantera med utgångspunkt i den situation vi har i riksdag med ett parti som faktiskt inte erkänner public service-bolagens fria och oberoende roll utan tvärtom vill styra. 130 (M) replik: Jag tänker inte recensera hur andra partier ser på denna fråga. Men tack för klargörandet! vet jag i alla fall hur tänker. Jag är lite bekymrad över att genom detta resonerande utrycker både misstroende mot vårt demokratiska system och misstroende mot opartiskheten hos de medier som inte är public service. Min upplevelse är att framväxten av olika alternativa medier utanför det statligt ägda medieutbudet snarare tillför demokratisk och allsidig nyhetsbevakning jämfört med om vi skulle ha en koncentration till public service. Jag är lite förvånad och bekymrad över diskussionen. Jag tror inte att ett grundlagsskydd av public service skulle komma åt problemet som lyfter fram. 131 (MP) replik: Jag är förbryllad över inlägg, som inte alls handlar om de resonemang som jag för. Jag misstror inte på något sätt dagspress eller andra fria och oberoende medier. Jag lutar mig gärna mot den förtroendebarometer som tas fram . Här ligger public service-bolagen i topp. av landets invånare känner förtroende för och litar på vad som sägs där. ligger nästan där, på . Glädjande är att lokalmedierna är på uppgång, från till . Det betyder att nästan varannan person litar på att det som står i lokalpressen är sant. Jag vill givetvis se ännu högre siffror, men att det finns ett stort förtroende för både public service och dagspress är uppenbart. Vi har de facto en situation där en regering som vill ta makten över public service snabbt kan göra det genom att tillsätta ledamöter i förvaltningsstiftelsen som sedan i sin tur utser styrelser i de tre programbolagen. Genom att försvåra det – och åtminstone se till att det måste vara ett val emellan – kan vi inte bli försatta i en situation där en regering omvandlar public service till statspropaganda. Jag förstår inte varför skulle vara motståndare till att försvåra ett sådant övertagande. Det handlar inte om att det inte ska finnas alternativ till public service. Det handlar enbart om att vi ska säkerställa att public service inte omvandlas till statlig propaganda-tv. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) § 16 Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor betänkande 2015/16:KU13 Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och betänkande 2015/16:KU14 132 (M): har behandlat ett drygt 70-tal motioner från de allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16 om olika typer av valfrågor. Utskottets förslag till riksdagsbeslut finns återgivet i två betänkanden: betänkande 2015/16:KU13 om rösträtt och valsystem samt betänkande 2015/16:KU14 om vallagsfrågor. Debatten i kammaren är gemensam för de båda betänkandena. Det finns givetvis mycket att resonera kring, men jag kommer att förhålla mig till tre områden. Det första området, herr talman, gäller frågan om ett elektroniskt röstningsförfarande. presenterades slutbetänkande E-röstning och andra valfrågor, SOU 2013:24, där det framfördes att det fanns ett värde i att förenkla för väljarna att utöva sina demokratiska rättigheter. Kommittén föreslog en försöksperiod med början i valet som skulle avse röstning i okontrollerade miljöer, alltså via internet hemma. aviserade emellertid regeringen att det inte blir aktuellt med någon försöksverksamhet inför valet . Som skäl för detta angavs kostnadsfrågan men även det faktum att det föreligger svårigheter med valhemligheten och den personliga integriteten. Kritiken vad avser säkerhetsbristerna i , som tillämpar e‑röstning fullt ut, togs upp som argument, liksom de negativa erfarenheterna från . Givetvis måste det ställas mycket höga krav på säkerhet och kontrollrutiner innan försök med e‑röstning genomförs. är digitaliseringsprocessen en väsentlig del av samhällsutvecklingen. deklarerar en stor del av befolkningen via nätet, och de allra flesta utför sina bankärenden digitalt. På andra områden, såsom medievärlden, har digitaliseringsprocessen gått snabbt fram. Den som tror att detta inte kommer att ha bäring på röstningsförfarandet framöver står förankrad samhälle. Det har också alltid funnits en skeptisk hållning till teknologisk utveckling. Så var inställningen till exempelvis fonografen, när den kom, till tv, datorer, internet och smartphones – allt var hemskt. Det vi kan lära oss av teknikutvecklingen är att det går framåt. Det gäller även säkerhetsaspekter. De tekniska lösningar som vi saknar på det området kommer att finnas på plats . med att problemen kring ett elektroniskt röstningsförfarande lyfts fram måste vi ha i minnet att även vårt nuvarande system har många brister. I varje val förekommer rapporter om medborgare som inte kunnat rösta eftersom deras röst redan registrerats. I vallokalerna begränsas valhemligheten genom att de röstberättigade plockar valsedlar inför öppen ridå. Det finns en påtaglig risk för påtryckning även i det nuvarande systemet. Likaså kan det förekomma brister i institutionsröstningen eller i vallokaler där valbåsen inte är placerade korrekt. Alla system har sina brister. Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor Men det finns även en ytterligare dimension på varför frågan om e‑röstning är viktig. I takt med att den yngre generationen i allt högre grad digitaliseras kommer det att bli en överlevnadsfråga för det demokratiska systemet att moderniseras. Risken är överhängande att röstdeltagandet sjunker framöver om röstningsförfarandet känns otidsenligt. Av detta skäl vore det positivt att fortsätta utreda förutsättningarna för att inleda försök med åtminstone elektronisk röstning i vallokal. Det andra området gäller utlandssvenskarnas valdeltagande. Enligt Svenskar i Världens kartläggning av utlandssvenskar är ca 660 000 svenskar bosatta utomlands. Endast en fjärdedel av dessa var upptagna i röstlängden , och av denna fjärdedel var det bara drygt en femtedel eller 35 600 personer som valde att rösta. Även om det är svårt att med exakthet säga hur många av utlandssvenskarna som egentligen är röstberättigade finns det all anledning att fundera över varför inte fler utlandssvenskar röstar. Rösträtten till riksdag och Europaparlament är knuten till just medborgarskapet – inte till bosättningslandet. En allt större andel svenskar jobbar, studerar och bor dessutom utomlands, många . För att valresultatet ska återspegla folkviljan är det viktigt att förbättra förutsättningarna för ett ökat valdeltagande bland utlandssvenskar. Den kritik som främst framkommit har riktat in sig på att det är svårt för utlandssvenskarna att hitta tider då de kan ta sig från jobbet till ambassaden eller konsulatet för att rösta. Det är därför av största vikt att öppettiderna förbättras, så att möjligheterna att rösta ökar. Ett ökat öppethållande och skulle vara ett steg i rätt riktning. Ett annat problem är förknippat med skyldigheten för utlandssvenskar att själv anmäla sig för att stå kvar i röstlängden i ytterligare en tioårsperiod. Detta regelverk bör ändras, så att utlandsmyndigheterna får ett ansvar för att aktivt upplysa utlandssvenskarna om denna anmälningsplikt när det är dags att förnya. Vidare vill vi även göra det möjligt för utlandssvenskar att brevrösta från . Det tredje området handlar om personval. Jag ska fatta mig kort, med tanke på att tiden för votering närmar sig. Ett förstärkt personvalsinslag, gärna genom att man helt och hållet tar bort spärrarna eller åtminstone sänker dem ytterligare, skulle öka banden mellan de förtroendevalda och väljarna. Det skulle skapa bättre förutsättningar för utkrävande av ansvar. Det skulle stärka rollen för de folkvalda. Demokratin skulle därmed vitaliseras kraftigt. Eftersom för inte så länge sedan, , behandlade de här frågorna och spärren till riksdagsvalet sänktes har vi i detta skede ansett att ett tillkännagivande inte är aktuellt just . Men Alliansens uppfattning och Alliansens politiska inriktning i den här frågan är klar: Vi vill sänka spärrarna, gärna genom att ta bort dem helt. Jag kan konstatera att jag klarade av att hålla anförandet före voteringen. Med anledning av det jag har anfört vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkande 2015/16:KU13 samt reservation 2 i betänkande 2015/16:KU14. Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor (forts. § 20) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till , då beslut skulle fattas om begäran om hänvisning av motion och votering skulle äga rum. § 17 Beslut om begäran om hänvisning av motion Motion 2015/16:3354 av m.fl. (M, C, L, KD) med anledning av prop. 2015/16:121 Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning Under överläggningen hade (M) och (SD) yrkat att kammaren skulle begära proposition på hänvisning av motionen till utskott. Ett bifall till och yrkande skulle innebära att frågan skulle hänvisas till . Kammaren biföll yrkandet om begäran om proposition på hänvisning av motionen till utskott. Partivis fördelning av rösterna: För avslag:92 S, 22 MP, 17 V För bifall:4 S, 69 M, 45 SD, 18 C, 17 L, 13 KD Avstod: 1 C Frånvarande:17 S, 15 M, 3 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - , och (alla S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU8 Folkbildning och spelfrågor Punkt 2 (Folkbildningens roll i att stärka det livslånga lärandet och att bekämpa utanförskapet) 2. res. 2 (M) 69 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 22 MP, 19 C, 17 V, 17 L, 13 KD 2: 69 M Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (och integrationsfrågor) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 4 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 22 MP, 17 V, 17 L, 13 KD 4: 45 SD Avstod: 19 C Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Krav på personnummer för att studieförbund ska få bidrag vid deltagande i en studiecirkel) 2. res. 5 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 45 SD, 22 MP, 17 V, 17 L, 13 KD 5: 19 C Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 5 (Reglering av spelmarknaden) 2. res. 6 (SD) 3. res. 7 (KD) 47 för res. 13 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 22 MP, 19 C, 17 V, 17 L 6: 45 SD Avstod: 13 KD Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. KrU10 Kultur för alla Punkt 1 (Kultur i hela landet) 2. res. 1 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 45 SD, 22 MP, 17 V, 17 L, 13 KD 1: 19 C Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 2 (Kultur för äldre) 2. res. 2 (M) 3. res. 3 (SD) 4. res. 4 (L) Förberedande votering 1: 45 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 69 för res. 45 för res. Kammaren biträdde res. 69 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 22 MP, 19 C, 17 V, 13 KD 2: 69 M Avstod: 45 SD, 17 L Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Kulturens roll för tillväxt) 2. res. 5 (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 22 MP, 17 V 5: 69 M, 19 C, 17 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. FöU9 Det omarbetade direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet Kammaren biföll utskottets förslag. FöU11 Genomförande av det omarbetade direktivet om explosiva varor Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Klassning och straffsatser gällande handgranater) 2. res. (S, MP) 116 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 69 M, 45 SD, 1 MP, 19 C, 17 V, 17 L, 13 KD : 95 S, 21 MP Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - (S) och (MP) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. § 19 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Den svenska mineralstrategin) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 23 MP, 17 V 1: 69 M, 19 C, 17 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Avgifter och ersättningar) 2. res. 4 (M) 3. res. 5 (SD) 4. res. 6 (V) Förberedande votering 1: 46 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. (KD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Förberedande votering 2: 69 för res. 45 för res. Kammaren biträdde res. 69 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 23 MP, 19 C, 17 L, 13 KD 4: 69 M Avstod: 45 SD, 17 V Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Uranbrytning) 2. res. 7 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 44 SD, 23 MP, 17 L, 13 KD 7: 19 C Avstod: 17 V Frånvarande: 17 S, 15 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 6 (Gruvdrift och samhällsutmaningar) 2. res. 10 (V) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 45 SD, 23 MP, 19 C, 17 L, 13 KD 10: 17 V Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Kommersiell och offentlig service på landsbygden) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 23 MP, 17 V 1: 69 M, 19 C, 17 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Återföring av medel från vatten- och vindkraft) 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (C) 46 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. (M) och (KD) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 22 MP, 1 V, 17 L, 13 KD 2: 44 SD Avstod: 19 C, 16 V Frånvarande: 17 S, 15 M, 4 SD, 3 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 8 (Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden) 2. res. 8 (C, V) 35 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 45 SD, 23 MP, 1 C, 17 L, 13 KD 8: 18 C, 17 V Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 9 (Samordning och administration av projektmedel) 2. res. 9 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 44 SD, 23 MP, 19 C, 17 V, 17 L 9: 13 KD Frånvarande: 17 S, 15 M, 4 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. NU18 Lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning Kammaren biföll utskottets förslag. FöU13 om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete Punkt 1 (Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete) 2. res. 1 (L, M, C, KD) 3. res. 2 (SD) 121 för res. 45 för res. Kammaren biträdde res. 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 23 MP, 17 V 1: 69 M, 18 C, 17 L, 13 KD Avstod: 45 SD, 1 C Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Civil-militär samverkan) 2. res. 3 (L, M, C, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 23 MP, 17 V 3: 69 M, 19 C, 17 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 4 V, 2 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Mål och utgångspunkter) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 45 SD, 23 MP, 16 V 1: 69 M, 19 C, 17 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 15 M, 3 SD, 2 MP, 3 C, 5 V, 2 L, 3 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Insatser mot alkohol vid bilkörning) 2. res. 2 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: