prot · H30962 · 2016-02-03 00:00:00 — När man frågar elever i årskurs 8 om de känner till sina rättigheter svarar en av fem att de har hört talas om , och vet vad den innehåller. Vad hade hänt om det hade stått något annat än ”barn” i att-satsen – om det till exempel hade handlat om kvinnor: avslår motionsyrkanden om kvinnors rätt till kunskap om sina rättigheter. Eller tänk om det hade handlat om samer eller romer! Jag tror inte att vi hade gått med på det. Det låter helt orimligt, vilken utredning som än ligger i pipeline. Varför skulle det vara rimligare när det handlar om barn? Jag ser fram emot att ta del av eftersom jag ser fram emot att ska bli lag. Vi liberaler har önskat detta länge, åtminstone – adress . Men först vill vi se hur förslaget är utformat. Vi skriver inte på in . Att säkerställa att alla barn får tillgänglig och målgruppsanpassad information om alla sina rättigheter och hur de ska tillämpa dem står inte på något sätt i motsats till detta eller slår in öppna dörrar. Det är vårt ansvar som vuxna att se till att barn har verktyg. Jag yrkar bifall till reservation 1. 121 (MP) replik: Jag ställde tidigare en fråga till om Liberalerna var beredda att ställa sig bakom en kommande proposition om att införliva i svensk lag. Jag tackar för att nu besvarar denna fråga på ett positivt sätt. Liberalerna är givetvis inte beredda att skriva på en proposition in , men en inriktning om att införliva i svensk lag tycks vara något som Liberalerna är beredda att ställa upp på. Jag vill få bekräftat att det är Liberalernas intention. Kultur och fritid för barn och unga frågar varför vi inte går vidare med Liberalernas förslag om tillkännagivande av informationsinsatser. Först måste vi ha strukturen klar. Vi kan inte börja med informationsinsatser innan vi vet vad vi ska informera om. Först måste vi ha en utredning och en proposition och i det se det som naturligt att vi också ska stärka informationsinsatserna. På låter det som att vi lever i ett vakuum. Men så är inte fallet. och länsombudsmännen gör ett fantastiskt jobb för att föra ut information om barns rättigheter. Men det ser nog olika ut i olika kommuner, och det är säkert så att vi nationellt behöver stärka dessa insatser mer framöver. 122 (L) replik: Jag vet inte hur jag skulle ha kunnat vara tydligare i talarstolen än jag var, så jag upprepar det jag sa tidigare. Vi har inskrivet i vårt partiprogram att vi vill att ska vara lag. och drev det . Redan när man skulle ratificera skrev dåvarande i sin barnmotion att man ville ratificera den. Man var extremt tydlig med att den skulle inkorporeras och hur man skulle förändra lagarna. Liberaler och folkpartister har varit drivande i detta . Huruvida vi kommer att vara beredda att stödja regeringen beror återigen på hur förslaget utformas. Liberalerna vill att ska vara lag. Sedan beror det helt på hur regeringen väljer att lägga fram förslaget. 123 (MP) replik: Svaret var föredömligt tydligt. Jag ser fram emot att samverka med Liberalerna för att uppnå en parlamentarisk majoritet för att införliva i svensk lag. 124 (L) replik: Jag ser också fram emot det, för vi har jobbat för detta . Jag hoppas dock att i regeringsställning förstår att barn har rättigheter även innan vi ser till att det blir lag. Det är som sagt av barnen i årskurs 8 som vet vad innehåller, så vi måste jobba . Vi kan inte vänta till sedan. Vi skulle ha gjort det för länge sedan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 19 Radio och tv i allmänhetens tjänst betänkande 2015/16:KrU5 Radio och tv i allmänhetens tjänst 125 (SD): behandlar vi kulturutskottets betänkande om radio och tv i allmänhetens tjänst. Radio och tv i allmänhetens tjänst I dagens turbulenta och föränderliga tid finns det anledning att reflektera över dels begreppet ”radio och tv”, dels begreppet ”allmänhetens tjänst”. Tv har funnits i allmänhetens tjänst , och radio ännu längre. infördes en radioavgift och 1943 en bilradioavgift. Det var den enda mediekanalen för många av landets hushåll och invånare och har bidragit till nationell sammanhållning och gemenskap. Det har gett en gemensam referensram för både nyheter och underhållning, alltifrån Hylands hörna och På spåret till de nationella och regionala nyhetsprogrammen. Medielandskapet är satt i förändring genom teknik, kritik och statistik. Vi har en teknikutveckling där digitaliseringen gör stora insteg och bidrar till stora förändringar. Vi hör en kritik där många av landets invånare anser att public service-bolag, tidningar och andra medier är stelbenta och vänsterorienterade. Vi ser i statistiken att antalet nyhetsundvikare, alltså de som är ointresserade av att följa dagsnyheter och journalistik, ökar och att alternativa medier ökar. Att vara i allmänhetens tjänst förpliktar. Vi ska alltid vara noga med att sätta sakligheten främst. Det åligger public service-bolagen att vara noga med det. Allmänhetens otjänst oroar. Många kontaktar oss politiker, inte sällan med massiv kritik mot hur medielandskapet fungerar och hur politiska händelser och politisk utveckling rapporteras. Att det skapas olika referensramar inom vårt samhälle, både mellan olika åldersgrupper och mellan infödda och utrikes födda medborgare är ett framtidsproblem. Det är viktigt att värna public services oberoende, saklighet och opartiskhet. Det har en oerhörd betydelse för att vi ska kunna ha en garant för tilliten till oberoende medier, ett demokratibegrepp som håller och medier som kan granska den beslutande och verkställande makten. Omvärlden oroar och har oroat genom medielagar i bland annat och som går för långt åt ena hållet när det gäller detaljstyrning. En obalans i åsiktskorridorens bredd oroar kanske på hemmaplan. Balans kommer att vara det enda långsiktiga, det enda vi kan sätta vår tilltro till . mediemotion bygger på eftertanke och folkvilja. vill skattefinansiering, visar undersökningar av SVT, och likaså. Men vi är pragmatiska och säger ja till utredning och ja till öppenhet för lika bra eller kanske till och med bättre alternativ. Det är dock viktigt med ett ingångsvärde. Vi vet att det troligtvis finns en majoritet för någon form av framtida skattealternativ för finansiering av radio och tv. vill ha en djup nordisk samverkan och likaså. Public service har gjort mycket och kan göra mer tillsammans inom genom ett uppdrag om fördjupad nordisk public service-samverkan där vi lämnar förslag till de berörda aktörerna, som själva har mandat att utforma vad, var och hur man kan stärka detta på armlängds avstånd. kan det också vara en metod att möta kritik på ett genomtänkt vis. är oss nära – tillsammans är vi starkare och transparenta. Radio och tv i allmänhetens tjänst Vårda, värna och visa – annars finns risk för annan visa, har jag skrivit. Om vi inte vårdar, värnar och visar det värde som klassisk mediefrihet och public service har är risken att vi förlorar det värdet när en stark opinion vänder sig emot det. Därför är det viktigt att bolagen självkritiskt och självrannsakande inser sitt värde och sitt uppdrag. Studien Allt fler står utanför nyhetsvärlden visar att icke-nyhetskonsumtionen ökar. Risken för ökad ojämlikhet stiger. När det gäller vissa nyhetshändelser har alternativmedierna slagit public service-medierna i antal delningar och rapportering. hävdar att nyhetsundvikarna i har ökat från . Public service har ett ansvar att själv hitta nycklarna till att förtjäna förtroendet. Då finns ett behov, då finns en attraktion. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservationer 1 och 3 gällande finansiering respektive uppdrag. I detta anförande instämde (SD). 126 (KD): Jag yrkar bifall till reservation 2 i betänkandet Radio och tv i allmänhetens tjänst. reservation gäller radio- och tv-avgiften och hur den ska betalas. Det fanns en möjlighet att lösa detta under alliansregeringen, men så blev det inte. ville ändra en gammaldags ordning, men alla var inte med på det trots att Public service-utredningen föreslog att en individuell radio- och tv-avgift skulle kunna beräknas utifrån beskattningsbar förvärvsinkomst och inte ha någon koppling till innehav av viss teknisk utrustning. skulle få till uppgift att sköta uppbörden. skulle besluta om medlen för hela tillståndsperioden , och de årliga besluten i samband med budgetprocessen skulle tas bort. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen att en blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd , inför nästa tillståndsperiod 2020. vill se en solidariskt finansierad och långsiktigt trygg modell som garanterar fortsatt oberoende för radio och tv i allmänhetens tjänst. Regeringen meddelar i budgetpropositionen att den avser att återkomma i frågan. Man frågar sig: Vart är vi på väg? Vi kristdemokrater vidhåller givetvis vår tidigare ståndpunkt att göra om och modernisera finansieringsmodellen genom att ersätta tv-avgiften med en public service-avgift som är individuell, teknikneutral och går vid sidan om budgeten, via skattsedeln. Betydelsen av oberoende och reklamfria radio- och tv-kanaler utan vinstintressen är stor. Public service ska tillhandahålla oberoende och saklig nyhetsförmedling liksom ett brett och högkvalitativt kulturutbud. En viktig del av uppdraget är också att göra utbudet tillgängligt för personer med funktionsnedsättning och möta minoriteters behov och önskemål. När vi från utskottet besökte SVT för inte så länge sedan såg vi att mycket har hänt på detta område. Radio och tv i allmänhetens tjänst Den största påverkan på mediemarknaden ligger i den pågående digitaliseringen och globaliseringen. Givetvis ska vi vara noggranna med att som medlem i EU se till att subsidiariteten efterlevs, inte minst på medieområdet. Men ett område är viktigt att harmonisera, som jag ser det, och det är upphovsrätten. Inte sällan blir bilden av upphovsrätten ganska skev. Jag menar att upphovsrätten gör verken fria. Utan upphovsrätt försvinner äganderätten till skyddade verk. Med upphovsrätten följer att verken blir fria att använda för vem som helst, i princip. Poängen är att upphovsmannen, eller ‑kvinnan, får ersättning för sitt skapande. har konsumenter och upphovspersoner framställts som två grupper med motsatta intressen. Det är långt från verkligheten. De som skapar innehåll och de som tar del av det har samma intresse av en väl fungerande lagstiftning och en transparent bransch. Den som vill göra allting fritt att ladda ned är helt ute och cyklar i cyberrymden. Vi kristdemokrater välkomnar förslag till handlingsplan för en mer modern ram för upphovsrätt – en enhetlig, harmoniserad EU-lagstiftning på upphovsrättsområdet. Den ska analyseras och synas, men intentionen är bra och riktig. Upphovsrätten har tjänat väl när det gäller allt från musikproduktioner till olika industriella innovationer. 127 (M): Så har det blivit dags för det årliga motionsbetänkandet om radio och tv i allmänhetens tjänst, eller public service som vi oftast kallar det. Jag vill inledningsvis säga att jag är både stolt och glad över den ganska stora enighet som råder i denna kammare när det gäller betydelsen av public service. Utskottet betonar också i betänkandet vilken betydelse en stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst har för det svenska medielandskapet och ytterst för vår demokrati samt hur viktigt det är att public service förblir oberoende och skyddas från påtryckningar i utförandet av sin verksamhet. Detta är ett viktigt ställningstagande. Händelser i vår omvärld både skrämmer och förfärar, nu senast genom den oroande utvecklingen i . Den nya regeringen där har bland annat antagit en ny medielag med syfte att omvandla de statsägda medierna till nationella kulturinstitut. Det politiska greppet om public service har stärkts. Chefer kan anställas och avskedas av regeringsföreträdare, och den polske kulturministern har hotat med att säga upp samtliga journalister vid public service-bolagen. Reaktionerna har inte uteblivit. har vädjat till den polske presidenten att inte godkänna lagen, och har inlett en preliminär granskning om huruvida åsidosätter unionens grundläggande värderingar. Mediepolitiken är förvisso nationell, men demokrati och mänskliga rättigheter är universella, och där har vi ett ansvar. har ett ansvar för att agera genom EU men också i våra direkta kontakter. Cheferna för de tre svenska public service-bolagen har vädjat till regering och riksdag att agera, och det förstår jag. Vad grannländer säger och vad grannländer gör är viktigt. har dessutom en tung tradition av fria medier och en stark yttrande- och tryckfrihet, en tryckfrihet som firar . Radio och tv i allmänhetens tjänst Public service berör. Public service stör. Och det ska också public service göra. Även i väcker public service engagemang och debatt, men då – för det mesta – mer kring hur public service kan utvecklas än avvecklas. Vi är nu halvvägs inne i nuvarande sändningstillståndsperiod, och det börjar bli dags att förbereda nästa tillståndsperiod, som ska ta sin början 2020. Att det är just inför sändningstillstånden som den parlamentariska diskussionen om formerna för public service förs är viktigt. Det är genom tillstånden och avstämningen av tillstånden som den politiska prövningen ska göras. Sedan är det upp till bolagen att utföra sin verksamhet inom ramen för dessa tillstånd, utan vare sig påtryckningar eller pekpinnar från politiskt håll. Att en samhällsdebatt förs är däremot helt naturligt. Många har också gett sig in i den debatten. Som ett exempel kan nämnas den public service-kommission som har bildats av sex stora bolag och organisationer inom medieområdet. Syftet är att göra en analys av hur public service fungerar och presentera ett förslag till hur public service borde fungera . Jag välkomnar såväl detta som andra initiativ. Debatten om public service behöver många röster. Jag är också övertygad om att såväl status som position för public service stärks av att verksamheten debatteras. Många av motionerna vi behandlar rör finansieringen av public service. Radio- och tv-avgiften – eller tv-licensen, som den ofta heter i folkmun – har länge varit omdiskuterad. är betalningsviljan stor, och det har varit ett väl fungerande system som har tjänat oss väl och som också har för public services oberoende. Med detta sagt står nuvarande finansieringsmodell inför stora utmaningar. Framför allt finns det stora problem när det gäller teknikneutraliteten. betalar den som äger en tv-mottagare avgift, men vad som är ägnat att vara en tv-mottagare blir allt svårare att definiera, särskilt när utsändningar görs i nästan lika hög grad på webben eller genom mobilapplikationer som via traditionell broadcasting. När samtalet om public services finansiering handlar mer om definition av tekniker än om vikten av en fri och oberoende radio och tv riskerar också förtroendet för finansieringen att urholkas. Men det finns också en mer principiell invändning mot dagens sätt att finansiera public service, och det är att radio- och tv‑avgiften i allt högre grad har kommit att betraktas som en betal-tv-avgift, något man betalar för att konsumera de program som , och producerar och tillgängliggör. Allt oftare hörs argumentet: Ja, men jag tittar ändå inte på SVT, så varför ska jag betala? I viss mån kan jag känna förståelse för det argumentet, men det måste mötas av att vi tar debatten om vad som faktiskt är public service. En av public services viktigaste uppgifter är att granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna, och denna granskning ska ske utan påtryckning eller styrning från vare sig politiska eller kommersiella krafter. Alla vi som lever i ett öppet och demokratiskt samhälle är betjänta av denna granskning, oavsett om vi själva tittar eller lyssnar på själva programmet där granskningen utförs. Även den som inte upplever att hen konsumerar public service är beroende av att public service finns och fungerar. Radio och tv i allmänhetens tjänst gjorde därför kulturutskottet ett tydligt tillkännagivande i bred enighet om att en blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa tillståndsperiod. Utskottet lyfter åter detta tillkännagivande och påpekar tydligt att det nu bara är kvar innan halva tiden för innevarande tillståndsperiod har passerat. Utskottet finner det därför mycket angeläget att regeringen återkommer i frågan och förväntar sig att regeringen gör det. Jag menar, fru ålderspresident, att orden ”” inte nog kan betonas. En stabil och långsiktig finansiering är en av grundpelarna för en oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst. Det är en fråga om såväl legitimitet som förtroende. Från moderat sida har vi därför förespråkat en finansiering via skattsedeln men också betonat att denna finansiering måste utformas på ett sätt som värnar både långsiktighet och fortsatt oberoende. Andra förslag har väckts från andra partier. Dessa är vi givetvis beredda att lyssna till och diskutera. Det kräver dock att regeringen agerar och tar utskottets tillkännagivande på allvar. Debatten om public service kommer att fortgå, såväl om form som om innehåll. Det är bra och självklart. Som jag tidigare nämnde varken kan eller bör alla debatter föras av politiker i denna kammare – principen om oberoende från det politiska beslutsfattandet är fundamental. Men att det finns åsikter i samhället om huruvida våra public service-företag gör rätt eller fel är naturligt. Det vilar också ett ansvar på bolagen att ta den debatten och att vid sidan om orden ”public service” också kunna motivera sin verksamhet utifrån begrepp som ”public value” och ”public relevance”. Det tycker jag också att man gör på ett väldigt bra sätt. Politiskt kommer vi att återkomma till frågan om public service inför att nya sändningstillstånd ska tas fram och också inför att det nu är hög tid för en halvtidsavstämning av nuvarande sändningstillstånd. Vi ser fram emot snara besked från regeringen om formerna för den avstämningen. Med detta, fru ålderspresident, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 128 (S): Precis som sa känner också jag den oro som man nu kan följa beträffande vad som händer inom public service i några av våra grannländer i . Ett exempel som också uppmärksammade är vad som händer i . Där har regeringen just infört en ny medielag som innebär att regeringen kan kontrollera tillsättningarna av anställda inom public service. Detta innebär en politisk styrning av medierna som absolut inte tillhör en demokrati. Det är regeringspartiet och rättvisa som har drivit fram den nya lagen. Det handlar om att ta kontrollen över innehållet i medierna då regeringspartiet anser att public service ställer för kontroversiella frågor och tar upp tid från deras politiska representanter i tv och radio samt att medierna fylls av ”fel” innehåll. Radio och tv i allmänhetens tjänst Ett annat land är , där det ungerska regeringspartiet har genomfört liknande förändringar , dock utan att anta nya lagar. Här har man plockat bort anställda inom public service men även chefer och anställda på kulturinstitutioner som har fel bakgrund eller åsikter. För mig som socialdemokrat är detta ett tydligt hot mot demokratin. Just därför är det så viktigt för mig att vi som politiker avhåller oss från att styra innehållet. I dagens betänkande om radio och tv i allmänhetens tjänst kan man läsa att utskottet vill betona just vilken betydelse en stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst har för det svenska medielandskapet och ytterst för vår demokrati. Det känns bra att utskottet gemensamt gör ett så tydligt ställningstagande, också utifrån de händelser som sker runt om i . Den konstruktion som vi har med en förvaltningsstiftelse som ägare till de tre public service-bolagen , och syftar just till att vara en buffert – det armslånga avståndet – mellan statsmakterna och radio och tv i allmänhetens tjänst. Det är viktigt att man förblir den oberoende part som kan granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna. I dagens betänkande finns det många motioner som tar upp frågan om finansieringsformen för public service. Majoriteten av motionerna handlar faktiskt om det. Här hade vi, som även tidigare talare har lyft fram, under förra riksdagsåret ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en parlamentarisk utredning före nästa tillståndsperiod, som börjar 2020. Detta ställningstagande står utskottet fortfarande bakom. Det är lätt att tro att alla riksdagsledamöter i denna riksdag tycker att det är självklart att man i ska ha en stark, bred och oberoende public service, men så är det inte. När man tittar på motionerna i dagens betänkande ser man att det finns ett tydligt exempel som säger något annat. Det är en motion från sverigedemokraten . Han har skrivit att han tycker att finansieringen ska gå in i statsbudgeten. Den ska som vilken budgetpost som helst regleras , och det ska göras en bedömning. Då uppkommer frågan: Hur oberoende känner man sig då? Vågar man då från public service-bolagen ifrågasätta politikerna, om man vet att man också riskerar att få mindre anslag i budgeten? Han pekar också på att han vill smalna av uppdraget till public service. Public service ska inte göra det som de kommersiella bolagen kan göra. Med andra ord ska public service också där styras utifrån vilket innehåll man ska ha och om det kan finnas någon kommersiell aktör som gör detta i stället. För mig luktar detta klart och tydligt en politisk styrning av public service. Här i kammaren står representant och talar om att han värnar public service. Men bland hans partikamrater här i finns det helt andra tankar. Detta är, fru ålderspresident, viktigt att veta om. Radio och tv i allmänhetens tjänst Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 129 (M) replik: Både jag och tog upp det mycket viktiga tillkännagivande som utskottet gjorde och som vi nu upprepar. Jag är glad för den enighet som råder kring detta tillkännagivande. är vi mycket noga med att regeringen följer de beslut som fattas i kammare och agerar i enlighet med dem. Jag tänker inte säga att regeringen inte avser att göra det. Jag uppfattar ändå att regeringen avser att göra det med tanke på de skrivningar som finns i budgetpropositionen. Jag vill fråga , som företrädare för Socialdemokraterna och ett av regeringspartierna: När kommer regeringen att agera på utskottets tillkännagivande, och hur definierar hon och Socialdemokraterna orden ”” före nästa sändningsperiod? Det är också hög tid för en halvtidsavstämning av nuvarande sändningstillstånd. Som vi konstaterade närmar vi oss nu verkligen tidpunkten då halva tiden har gått. Då vill jag fråga , som företrädare för regeringspartiet : När kommer vi att få se en halvtidsavstämning, och vad kommer denna halvtidsavstämning att omfatta? 130 (S) replik: Jag är också glad över att vi har en gemensam syn på vikten av en fri och oberoende public service. Men vi har också ett tillkännagivande när det gäller finansieringsfrågan. Det gjordes bland annat utifrån att det kom en förvaltningsdom. Där pekades det på att den lagstiftning som vi hade och som vi trodde var teknikneutral, det vill säga att det inte skulle spela någon roll om man tittade på tv via sin padda, telefon eller vanliga tv, inte visade sig fungera på det sätt som vi trodde. Då var jag en av dem som också ville att vi skulle se vidare på denna fråga. frågade när halvtidsavstämningen kommer att göras och vad jag bedömer som god tid. Det är alltid svårt att säga exakt. Vi har kommit överens om att säga att det ska vara inför nästa sändningstillstånd 2020. Det är ändå kvar till det nya sändningstillståndet. Jag vet inte exakt hur innan som det ska göras. Men vi har två tillkännagivanden till regeringen, och jag förutsätter att regeringen kommer att ta tag i denna fråga relativt snart. 131 (M) replik: Jag tackar för att hon utvecklade anledningen till tillkännagivandet.