prot · H30993 · 2016-04-15 00:00:00 — Det går inte att välja bort, och det kan inte produceras någon annanstans än på landsbygd. Frågan är på vilken landsbygd den ska produceras – på svensk eller på annan landsbygd. Jag väljer den svenska landsbygden. Det är därför regeringen satsar så hårt på att få fram en nationell livsmedelsstrategi. Det handlar om att ha flera olika perspektiv: produktionsperspektiv och konkurrenskraftsperspektiv. Men glöm inte bort konsumentperspektivet! Det är någon som ska köpa käket. Det är någon som ska betala produktionen. Därför måste vi ha ett starkt konsumentperspektiv och se på vad konsumenten efterfrågar. Den ekologiska konsumtionen ökade 2014 och 2015. Vi importerar massor med ekologiska livsmedel . Det är klart att det är bättre att vi producerar dem på svensk landsbygd, eller hur, ? Det är här vi ska ha produktionen – inte i andra länder. 22 (C): Vi importerar ekoprodukter, men vi importerar oerhört mycket mer vanliga produkter – av vår mat. Det ska vi bromsa; det är vi överens om. Jag vill trumma in mina budskap, . Ursäkta lite upprepning! Det behövs absolut en offensiv svensk livsmedelsstrategi. Den är nödvändig för att vända svensk matproduktion från minskning till kraftig tillväxt. Men den måste vara offensiv. Annars är den inget värd. Den måste innehålla kraftfulla åtgärder som stärker konkurrenskraften i jordbruket. Där måste rejäla tillväxtmål för hela den svenska livsmedelsproduktionen sättas upp. Jag tycker att LRF:s förslag bör vara en bra grundplatta. Visionen måste sedan vara typ en fördubbling på 25–. Svensk produktion är alldeles för liten. Detta förutsätter dock en bred kraftsamling över alla gränser för att tala för mat producerad så nära som möjligt med regelverk i nivå med de svenska. Kraftsamlingen måste inbegripa näringen, industrin, handeln, politiken, konsumenterna, miljöorganisationerna och ännu fler. Dessa bör enas om ett produktionsmål med stark tillväxtinriktning som ska jämställas med andra samhällsmål, till exempel miljömålen – precis som redan gäller för skogsbruket. Skogen är ett föredöme också vad gäller miljöreglerna. De ligger nära EU-nivån, och näringen har själv tagit ansvar för skarpare miljöregler som sedan certifieras i branschprogram och ger mervärden på marknaden. Lyssna på jordbruks- och skogsnäringen, ministern! Om regelverk och lagar ses över och anpassas en del i EU-riktning som branschen ges förtroendet att certifiera mycket av det som anpassas kan jordbruket behålla en hög miljö- och djurskyddsnivå och bättre än få ut mervärden, vilket är nödvändigt. Om man inte vidtar denna flexibla nödvändighet är risken alldeles uppenbar att kräftgången i stället fortsätter och att importen ökar, vilket är det allra värsta för miljö och djurskydd. En genomgång av jordbrukets skattebördor måste göras. Svenskt jordbruk med sina högre produktionskostnader måste kompenseras med lika eller lägre skatter än övriga länder – inte tvärtom. Det betalar sig genom att det livsnödvändiga svenska jordbruket kan bestå, hålla igång livsmedelsindustrier och ge jobb och skatteintäkter även . Det värsta är att jordbruket konkurreras ut av importen. Det får inte fortsätta att ske. Jordbruksministerns svar vad gäller offentlig upphandling av mat är tyvärr mycket svagt och säkert starkt miljöpartipåverkat. Först lyfter ministern endast vikten av att andelen ekomat ökar och inte att målet måste gälla tillväxt i hela jordbruket, där kommer från det vanliga jordbruket. Sedan säger ministern att regeringen vill öka möjligheterna att ”upphandla inte bara ekologiska utan även närproducerade livsmedel”. Inte bara, utan även, står det alltså. Lyssna, , på civilminister i upphandlingsfrågorna! Gör inte MP-misstaget att sätta eko som och det jordbruk som står för av produktionen som undantaget. Offentlig upphandling ska kräva mat som kommer från djur som fötts upp på platser med regler motsvarande de svenska miljö- och djurskyddsreglerna. Jag vet att inte tillåter att explicit kräva närodlat, men det blir samma resultat om man vill och vågar ställa korrekta krav så som Shekarabi gör. 23 (L): Ministerns tal om att livsmedel produceras på landsbygden får mig osökt att vilja återge något som jag hörde : En landsbygd någonstans kommer alltid att förse oss med livsmedel och energi. Varför då inte vår egen? Det hörde jag på ett seminarium som allianspartierna hade om livsmedelsstrategin, och jag tycker att det var bra sagt. Jag får tacka någon, men jag vet inte riktigt vem det var som sa det. Vi pratar om konkurrenskraft och så, och vi har en tydlig trend i att konsumenten efterfrågar svensk mat. Det har visat sig inte minst på köttsidan. Där går det ganska bra . Den trenden bygger på att konsumenten ser att det finns svenska mervärden och att man från branschen har blivit bättre på att lyfta fram dem. Det är också en del av livsmedelsstrategin. Vi har ett delat ansvar. Politiken har ett rättmätigt ansvar för regelverket, skatter, avgifter och så, men branschen har också ett ansvar för att marknadsföra och marknadsanpassa varuutbudet. fick vi inget nytt besked från ministern, så jag utgår från att vi får se den här propositionen på bord och att den har fokus på konkurrenskraft, konsumentperspektivet och svenska mervärden. När vi nu pratar livsmedelsstrategi kan jag inte låta bli att säga att det inte bara är det svenska jordbruket som producerar livsmedel, utan det gör faktiskt också det svenska fisket och det svenska vattenbruket. De kanske kan få vara på något litet hörn även i livsmedelsstrategin. 24 (M): Låt oss börja med att reda ut det här med dieselskatten. Landsbygdsministern konstaterar att en kraftig höjning av dieselskatten gjordes under den förra regeringen. Det stämmer, men den röstade ni ju för. Alla partier röstade för den höjningen av dieselskatten. Det blir lite märkligt att anklaga andra för att höja en skatt när man själv har röstat för höjningen. Jag kan konstatera att det är problematiskt med skattehöjningar generellt och kanske med denna i synnerhet. Men det som är viktigt i det här fallet är vad nettoeffekten blir för bönderna. Den nuvarande regeringen har höjt dieselskatten och ger sedan en kompensation med andra handen, men nettoeffekten för bönderna blir noll. Det vi gjorde var att vi i vårt budgetalternativ sa nej till er skattehöjning och ändå ökade vår kompensation till bönderna, vilket gav en positiv nettoeffekt för bönderna. Då har vi rett ut det. När det gäller strategin är jag lite bekymrad över var det här ska landa. Landsbygdsministern anger här i sitt svar att mycket inte är klart. Men en sak verkar vara klar, och det är att ett mål som ska finnas med är att andelen ekologisk produktion och konsumtion av ekologiska livsmedel ska öka. Jag tycker att detta är märkligt och ofokuserat. Ekologisk produktion är en produktionsform bland många andra. Det vi ser är just det som landsbygdsministern också tar upp, det vill säga att efterfrågan på ekologiskt ökar. Marknaden hanterar detta alldeles själv. Produktionen ökar när efterfrågan ökar. Vad är syftet med att sätta ett mål för någonting som marknaden själv kan klara av att hantera? Jag tror att risken är att det här blir ofokuserat. Det är viktigt att regeringen prioriterar, avgränsar och fokuserar så att livsmedelsstrategin blir tydlig. Målen ska vara tydliga, tidssatta och mätbara. måste regeringen ta tag i de kortsiktiga problemen. Vad gör regeringen åt att Kemikalieinspektionen nu genom sina beslut riskerar att slå ut svensk odling? 25 Statsrådet (S): Det finns många saker som man måste jobba med när man ska stärka ett näringslivsklimat. Man måste stödja den växtkraft och det entreprenörskap som finns i näringslivet. pratar vi om de företag som vi kallar för lantbruk. När man ska stötta måste man också ta vara på det som svenska företag, svenska lantbruk och svensk livsmedelsproduktion är bra på och också ta vara på det som marknaden efterfrågar. Man kan inte bortse från konsumentperspektivet. Jag är övertygad om att vi måste lyfta upp de svenska mervärdena på ett betydligt bättre sätt än vad vi har gjort . Det handlar om miljötänket som finns. Vi är världsmästare på det. Vi är världsmästare på djurhälsa. Vi använder minst antibiotika inom EU. Vi är ett salmonellafritt land. Vi har vatten som många länder saknar. Vi har som inte är under plog. Det är klart att vi har förutsättningar att producera mer svenskt livsmedel. Det kan vara ekologiskt eller konventionellt odlat – eller miljöanpassat som jag brukar kalla svenskt konventionellt jordbruk, för svenskt konventionellt jordbruk är mer miljöanpassat än många andra länders jordbruk. Tysklind nämnde propositionen. Det här är en viktig proposition och ingenting som man kan hasta fram. Vi räknar med att vi ska kunna lägga fram den på bord . Vi måste jobba med det här på så sätt att vi får en bred majoritet i för det. Om vi ägnar oss åt partipolitisk pajkastning och inte får en livsmedelsstrategi kommer vi inte att lösa det här problemen långsiktigt. Låt oss ta det här gemensamt. Sedan kan handlingsplanerna för att nå målen se mycket olika ut beroende på vilken regering som sitter. Vi kommer att ha en handlingsplan för att nå målen, men försök att inte även i det här ha partipolitisk prestige. Det är alldeles för viktigt för det här landet att vi ökar vår livsmedelsproduktion. Det här får vi inte slarva bort. Offentlig upphandling är en mycket viktig del. Den är viktig så att man också kan handla med de speciella krav som vi har på svensk livsmedelsproduktion. Jag och statsrådet är helt överens om det. Det kommer att bli en ny lagstiftning. Vi får ju en möjlighet med det EU-direktiv som finns, och vi har till och med satt en upphandlingsmyndighet på plats som ska hjälpa de svenska kommunerna och landstingen att göra upphandlingar på ett korrekt och bra sätt. Regeringen stärker alltså den här delen i mycket stor utsträckning. Jag vill ge ett exempel på det här med svenska mervärden och hur konsumenterna styr. Jag brukar gå till Ica, Coop, och så vidare, och så tittar jag på fläskfiléhögarna. I kyldisken är det inte många fläskfiléer från för kilot kvar. Och fläskfiléerna för kilot ligger kvar i högar. Där visar konsumenterna vad de vill ha och att de värderar svensk kvalitet väldigt högt. Jag tror på svenskt jordbruk. 26 (C): Tack för dialogen, herr landsbygdsminister! Jag känner landsbygdsministern som en hedervärd och landsbygdsvänlig person som vill väl och försöker. Det är bra. Men han har ett parti, en finansminister och ett annat regeringsparti att släpa på, och det är där min stora oro ligger. Jag vill därför stärka landsbygdsministern i hans tuffa kamp i de inre regionerna. Jag vet att Socialdemokraterna, till skillnad från , förstår vad ett effektivt jordbruk som ger avkastning betyder och vad bönder och livsmedelsindustrier betyder. Jag hoppas att Socialdemokraterna och , och Alliansen, kan enas om en kraftfull livsmedelsstrategi. Den måste nämligen vara kraftfull, herr minister. Så illa utsatt är det svenska jordbruket. Visst köper man griskött . Det är jättebra. Men produktion av grisar har minskat från 4 miljoner till 2 ½ miljon . Det måste vända. Det är bra att det finns tecken på att det håller på att vända, men det måste förstärkas. Mjölkkrisen, som vi snart ska diskutera, är akut. Där ökar det inte. Det behövs alltså en kraftfull livsmedelsstrategi. Det är som sagt bra att och är överens om att vi ska upphandla och kunna ställa krav på svenska mervärden. Men det jag kritiserade i interpellationssvaret var att kraven i första hand ska riktas mot en nisch av jordbruket, ekologiskt, och inte hela jordbruket. Då blir det fel. Jag vet precis var de tankarna kommer ifrån. Jag hoppas att vi kan nå en bred överenskommelse om strategin, om ett tillväxtmål för hela jordbruket. Där ska självfallet även ekocertifieringen öka. Men det ska, som utvecklade så väl, ske på marknadens villkor. 27 Statsrådet (S): uttrycker en oro för att jag har en finansminister att släpa på. Jag har en fantastisk finansminister som ställer upp på svenskt lantbruk och svensk landsbygd. Jag tror att det var mycket jobbigare för under förra mandatperioden då finansministern sa att han inte trodde på svenskt produktionsjordbruk. har vi en finansminister som gör det. När det gäller offentlig upphandling och svenska mervärden ingår bland annat ekologiskt i det, men även mycket annat ingår. Det är klart att vi ska kunna använda svenska mervärden också i den offentliga upphandlingen. Livsmedelsproduktion är viktig. Den här regeringen har ett jättetufft mål om lägst arbetslöshet i EU till 2020. Det tuffa målet försöker man nästan håna oss för. Men det är oerhört viktigt att människor får jobb och kan förverkliga sina livsdrömmar. Inom den här branschen – jordbruket, primärproduktionen, livsmedelsindustrin – finns det möjlighet att skapa nya jobb. jobbar drygt 50 000 inom primärproduktionen och 55 000 inom livsmedels- och dryckesindustrin. Det är klart att om vi ökar den produktionen kan vi snabbt få många nya jobb och många nya jobb på svensk landsbygd. Det här är jätteviktiga saker. Därför måste vi ha en kraftfull livsmedelsstrategi. Men, bästa vänner, använd inte argumentet ”ifall jag inte får in precis det som jag tycker röstar jag emot”. I så fall får vi ingen livsmedelsstrategi. Använd i stället kraften till att sätta långsiktiga mål. De är kanske inte tydliga. Men använd handlingsplanen för att förverkliga dem. Se till att det blir verkstad! Det är verkstad som kommer att räknas. Överläggningen var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2015/16:525 om det svenska jordbruket 28 Statsrådet (S): har frågat mig om jag är beredd att verka för att jordbruket i största möjliga utsträckning, i alla möjliga sammanhang, inte ska betecknas som ”miljöfarlig verksamhet” utan som ”livsnödvändig verksamhet”. Jag instämmer i resonemang om att jordbruket är livsnödvändig verksamhet. Jag tror på det svenska jordbruket och den svenska maten. Det är därför jag och regeringen kommer att lägga fram en proposition om en ny livsmedelsstrategi till . Utgångspunkten i arbetet med livsmedelsstrategin är att det finns stor potential i den svenska livsmedelsproduktionen och efterföljande led. Svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning i hela landet och till regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020. De gröna näringarna och livsmedelsindustrin är viktiga för hållbar utveckling och tillväxt i hela landet. I delar av landet är ett aktivt jordbruk en förutsättning för boende och för en positiv utveckling på landsbygden. Jordbrukslandskapet innehåller natur- och kulturvärden som har stor betydelse för bland annat besöksnäring, friluftsliv och livskvalitet för boende och besökare på landsbygden. Jag är väl medveten om att det finns utmaningar för jordbruket. Ett exempel är de miljörisker som finns och som förutsätter att uppsatta regelverk på miljöområdet efterlevs. De åtgärder som regeringen föreslår har som syfte att bidra till såväl konkurrenskraft som en grön omställning och att de nationella miljökvalitetsmålen kan nås. Regeringens ambition är att svensk livsmedelsproduktion, både konventionell och ekologisk, ska vara konkurrenskraftig bland annat genom att fortsätta tillvarata och utveckla svenska mervärden – en hållbar produktion av säkra livsmedel med höga klimat- och miljöambitioner samt god djurhälsa och ett gott djurskydd. 29 (C): Jag sliter på ministern . Men det gör jag inte . Vi tar alltså allting på en gång. Visst påverkar jordbruket miljön, både positivt och negativt. Utan jordbruk har vi inga betesmarker, inga åkrar, mindre biologisk mångfald och inget kretslopp. Men det finns också risk för till exempel växtnäringsläckage. Vi är människor, och utan jordbrukets livsmedelsproduktion skulle befolkningen på jorden minska drastiskt. Jordbruket och livsmedelsproduktionen är alltså en för människan helt livsnödvändig verksamhet, med både positiv och negativ inverkan på miljön. Signalvärdet av hur staten väljer att beteckna jordbruket i olika sammanhang är oerhört viktigt. Det är oacceptabelt att som sker lägga mycket stort fokus på att jordbrukets verksamhet är miljöfarlig, att det ska vara ingången. Vi möter uppväxande generationer som till och med känner rädsla för jordbruket och dess livsnödvändiga verksamhet. En ändring av hur jordbruket bör betecknas ändrar inte det viktiga arbetet på gårdarna och hos myndigheterna med att ständigt minska jordbrukets miljöbelastning. Det arbetet ska fortgå, med beaktande av att svenskt jordbruk ligger mycket långt fram. Regelverken och kostnaderna får inte skärpas så mycket att produktionen läggs ned och ersätts av matimport från länder vars jordbruk påverkar miljön betydligt mer än det svenska gör. I så fall har det bästa blivit det godas fiende, vilket varken gagnar svenskt jordbruk eller miljön. Det svenska jordbruket och den svenska livsmedelsproduktionen ligger internationellt sett i täten vad gäller miljö- och djurskydd. Jordbruk är den ursprungliga basnäringen och spelar en avgörande roll för att jord, sol och fotosyntes ska kunna användas till att producera den livsnödvändiga mat som vi alla måste ha. Tyvärr är EU:s mest importberoende land. gör med stor miljönit allt för att minska det miljöfarliga jordbrukets alla miljöstörningar. Idealet för våra myndigheter verkar ibland vara jordar som är bevuxna med gräs eller skog eller naturreservat. tolkar EU:s nya vattendirektiv hårdast. Vi kanske kommer att lägga ned och i stället importera från andra länder som inte tolkar lika strikt. Det är inte acceptabelt. En utveckling som leder till att jordbruket flyttar ut vore skandalös. Jag erkänner att interpellationen är lite filosofisk, herr minister. En orsak till att jag har skrivit den är att , svenska politiker och svenska myndigheter inte drar sig för att ställa ibland alltför höga krav på det redan miljövänliga svenska jordbruket. En anledning torde absolut vara att man ser det främst som en miljöfarlig verksamhet, motsvarande gruvindustri och pappersbruk. Det kanske vore bättre om det flyttade ut från så att vi kan importera maten och så att miljöstörningarna tas där i stället. Men man inte jämföra jordbruket med miljöstörande, kemiska och andra industrier. Jordbruket är en livsnödvändig verksamhet som använder jord, sol, vatten och fotosyntes för att skapa mat och energi, öppna landskap och levande bygder. Det är bra att jordbruksministern och jag är överens om att jordbruk i och världen är livsnödvändig verksamhet. Men jordbruksministern säger egentligen inget om att begreppet miljöfarlig har fått en alldeles för stor tyngd. Tillsammans borde vi mynta begreppet livsnödvändig verksamhet som ett signalord i de sammanhang där det är möjligt. Är landsbygdsministern verkligen inte beredd att verka tillsammans med mig och andra för detta goda? 30 Statsrådet (S): döper om mig ibland till jordbruksministern i sina inlägg. Det tar jag som en komplimang som visar att ser att den här landsbygdsministern jobbar stenhårt för svenskt jordbruk. All mänsklig verksamhet har på ett eller annat sätt en mer eller mindre miljöpåverkan. Svenskt jordbruk är definitivt i världsklass när det gäller miljötänk. Det påverkar inte på det sättet som jordbruket gör i många andra länder där det har en mycket kraftig påverkan på miljö och klimat. Det finns till exempel en stor produktion av mjölk i kombination av köttproduktion. Det gör också att svenskt kött inte alls har samma klimatpåverkan som kött från andra länder, vilket givetvis har varit mycket omdiskuterat med anledning av landsbygdsministerns uttalande att han tycker om kött. Han sade då också att han tycker om fisk och älskar svenska grönsaker. Det finns alltså många dimensioner i detta. säger att man ska sätta fokus på svenskt livsmedel, primärproduktion och livsmedelsindustrin. Statsminister skrev i sin första regeringsförklaring att vi ska ha en nationell livsmedelsstrategi. finns det en livsmedelsstrategi med i en regeringsförklaring i . Det är klart att vi sätter mycket fokus på just en livsmedelsstrategi och på det sättet skapar jobb på svensk landsbygd så att den ska leva och må gott. Det behövs givetvis även andra åtgärder, det hjälper inte bara att det finns jordbruk som går bra. Man behöver också service, och den här regeringen satsar nu kraftigt på landsbygdsbutiker. Vi ökar investeringsstöden till lanthandeln med mer än dubbelt så mycket, alltså 88 miljoner i investeringsstöd, och 35 miljoner i driftsstöd för de lanthandlare som är särskilt utsatta. Det är viktigt att det finns landsbygdsbutiker så att jordbruken kan finnas och leva där. Vi satsar också på utbildning och digitalisering för att bygga ut bredband. Det går inte att tömma en mjölktank utan att man kopplar upp sig på ett datasystem. Det är viktigt att man bygger ut bredband på svensk landsbygd för att jordbruksnäringen ska kunna leva, verka och utvecklas där. 31 (C): Vi talar lite förbi varandra här, landsbygdsministern. Vi är överens om väldigt mycket. Sedan kan vi diskutera om medlen och åtgärderna ligger i linje med det som vi är överens om. Men det är stabilt. Ord är väldigt viktiga, och livsnödvändighet är ett väldigt viktigt signalord. Vad är det första man tänker på när man ska fatta beslut om svenskt jordbruk i och på myndigheter? Är det att det är en miljöfarlig verksamhet typ pappersindustri och kemisk industri som ska begränsas och helst flyttas ut från ? Eller ska vi tänka: Det här är en livsnödvändig verksamhet som utnyttjar jord, vatten, sol och fotosyntes för att uthålligt producera det som alla människor måste ha, nämligen mat? Jag menar att det är viktigt att vi har den andra ingången som huvudingång. Jag hävdar att man tyvärr inte har det hos många myndigheter, i många skolor och så vidare. Ordet miljöfarlig tar över. Ministern har helt enkelt inte gått in på den frågan. Jag vill återkomma till att det vore värdefullt om vi hade det som helikopterord för den här verksamheten. Sedan ska vi självfallet i , inom myndigheter och tillsammans med näringen jobba för att fortsätta att minska de negativa miljöeffekter som finns, men som är mindre i jämfört med alla jordens länder. Det är det som är min poäng. En parallell till detta är ordet ekologi. En bidragande orsak till den stora framgången med konceptet ekologisk certifiering är ju att man har tagit monopol på ett vetenskapligt begrepp, ekologi. Det gör att många tror att det bara finns bara ett miljöalternativ i världen när det gäller jordbruk, det ekologiska. Det är genialt, men det är inte riktigt korrekt. Det ger marknadsföringen en kraft, speciellt när och andra ställer detta mot giftjordbruket i . Men jordbruksministern har varit överens om att det ju är världens bästa vanliga miljöjordbruk som vi inte får sticka kniven i ryggen på med sådana formuleringar. Ord är jätteviktiga. För att återgå till hur svenskt jordbruk ska betecknas hoppas jag att jordbruksministern tar med sig den här debatten och funderar lite i sin kammare tillsammans med sina medarbetare. Jag skulle bli väldigt glad om man oftare använde begreppet livsnödvändig verksamhet för det svenska jordbruket i skrifter och texter från regeringen, i myndighetsinstruktioner och så vidare. Den miljöfarliga biten kan vara med, men på en lägre nivå. Det var det som jag ville lyfta fram med den här debatten och skicka med till jordbruksministern och till alla andra som skriver om jordbruk och mat. Jordbruk i världen, och framför allt i , är en livsnödvändig verksamhet som vi ska vara rädda om. Vi ska göra den så miljövänlig som möjligt, men vi ska i första hand inte ha ingången att Kemikalieinspektionen och andra ska ställa hårdare krav så att jordbruket riskerar att flytta utomlands eftersom det är så miljöfarligt. Det är i grunden en livsnödvändig verksamhet, och det är det som vi ska lyfta fram. 32 Statsrådet (S): Begreppet miljöfarlig verksamhet infördes i miljölagstiftning.