prot · H30985 · 2016-03-23 00:00:00 — Då flyget inte är ett klimatvänligt transportsätt bör det endast användas när andra alternativ inte är tillgängliga. Statligt engagemang i flyginfrastruktur är i vissa fall motiverat för att säkerställa tillgängligheten och den regionala utvecklingen i hela landet. Det är inte försvarbart att staten finansierar flyget utan att ta hänsyn till våra miljömål. Det innebär att övriga transportslag, inte minst järnvägssatsningar, måste prioriteras för att förbättra tillgängligheten till våra internationella flygplatser. Vi ser nu hur ekonomiska tveksamheter har uppstått på flera regionala flygplatser sedan staten lämnade sitt ansvar och lät kommuner och regioner ta över. Det har inneburit fler ”kreativa lösningar” i utkanten av lagstiftning och regelverk. Och det har inneburit att skattebetalarna i respektive kommun eller region stått med svartepetter när näringslivet ska ha direktflyg. Det är inte en ansvarsfull politik. Därför bör inte heller exportstrategin verka för fler direktflyg till utlandet från regionala och statliga flygplatser utan i stället prioritera så att det blir lätt att ta sig till våra internationella flygplatser i med till exempel järnväg. har i detta betänkande gjort något så ovanligt som att stödja ett borgerligt förslag. Men det beror inte på partibeteckningen utan på att det är ett bra förslag om certifieringen Swedish Welcome. Syftet med Swedish Welcome är att bidra till bättre gästupplevelser inom besöksnäringen och en hållbar utveckling av den svenska turismen. Föreningen ska ge företag och andra organisationer inom den svenska besöksnäringen konkret vägledning för att skapa bra upplevelser på ett sätt som bidrar till ett hållbart samhälle och för att ska bli en ledande nation inom turism. Att stärka besöksnäringens kvalitet genom en märkning såsom Swedish Welcome för att därigenom medvetandegöra näringens aktörer om vikten av gott bemötande, miljöarbete och socialt tänkande är något som skulle kunna göras gemensamt i de nordiska länderna. Många besökare från andra kontinenter reser gärna hit för att uppleva . Därför borde tillkännage för regeringen att den ska verka för att det även i fortsättningen ska gå att använda och utveckla kvalitetsmärkning såsom Swedish Welcome inte bara i utan också i hela . Flera internationella handelsavtal pekas ut som en viktig del i exportstrategi. Flera av avtalen riskerar dock att underminera demokratiska värden. pågår förhandlingar mellan och om ett gemensamt handels- och investeringsavtal: TTIP. Om avtalet blir verklighet skulle det bli det mest omfattande av sitt slag i världen. Parallellt med TTIP-förhandlingarna finns flera andra aktuella internationella handelsavtal som i förlängningen kan komma att påverka i stor utsträckning. Det är EU:s handelsavtal med , , och det multilaterala tjänstehandelsavtalet . Den gemensamma nämnaren för dessa internationella handelsavtal är att de har ett innehåll som kan få stora negativa konsekvenser för de länder som omfattas. Om avtalen blir verklighet kommer de att påverka de berörda staternas lagar och regleringar i grunden. Samtliga avtal har en tydlig inriktning på ökad privatisering, avreglering och försvagad lagstiftning på en rad områden. I förlängningen kan det innebära stora försämringar vad gäller till exempel jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagarnas rättigheter. De enda verkliga vinnarna är storföretagen, som genom avtalen ges större möjligheter att öka sina vinster. anser att dessa avtal är ett fundamentalt hot mot demokratin. Uppgörelser i handelsavtal ska inte gå före staters rätt att lagstifta och reglera. Storföretag ska inte tillåtas diktera villkoren för vilken lagstiftning som ska råda i enskilda länder. Därför säger vi nej till dessa typer av handelsavtal. Jag yrkar bifall till reservation 4 och till reservation 11. 11 HANS (M) replik: Tack, , för att visade sig kunna ompröva gamla dogmer och även ansluta sig till alliansyrkanden! Jag tyckte att det var intressant att höra prata om auktoritära regimer och att demokrati alltid ska prioriteras, att demokratiska värden ska markeras och att mänskliga rättigheter ska respekteras i handel. Jag vet att parti har genomgått en lång resa. Det är väl ett parti som liksom är i ständig utveckling. Men den hållningen har inte varit stabil över åren. Det är slående att i går talade president på – direktsänt. Där har isen brutits sedan det har funnits handelsembargon. Jag vet att det gamla , som då var kommunisternas parti, tyckte att definitivt skulle handla med detta land. Partiet har varit noggrant med att upprätthålla kontakter med . ansåg , då kommunisternas parti, uppenbarligen inte att bröt mot mänskliga rättigheter, inte vårdade de demokratiska värdena eller att demokrati alltid skulle prioriteras. Det har visat sig att handelsbojkotten inte har fungerat. Tycker att handelsembargot ska brytas, att vi ska börja handla med och med andra länder som kanske inte svarar fullt ut mot de principer man står för? 12 (V) replik: Jag får en känsla av déjà vu från Aktuellt-sändningen med från Liberalerna och från när begär replik på mig. försökte ta inrikespolitiska poänger på en historisk dag när president besökte . är inne på samma linje och försöker göra en politisk poäng av historiska arv. Vi är många som är glada över de uppmjukade relationerna mellan och . Äntligen har regionen gått från att vara kall och kylig, trots det varma klimatet, till att helt plötsligt bli lite mjukare, få presidentbesök, öppna ambassader och normalisera relationerna. Jag hoppas att handel och demokratisk utveckling kan vara en del av de normaliserade relationerna vi ser mellan och . Jag hoppas att relationerna kan gå i hand så att den auktoritära delen av regim upphör och i stället blir en demokratisk stat. På det sättet kan det bli utländska investeringar och ökad handel. Vi vet att det finns en stor kubansk minoritet bosatt i de södra delarna av . De behöver ha kontakt med sina släktingar och vänner och möta två affärskulturer för att handla med varandra. Det finns goda förutsättningar för att utvecklas, men då måste demokratiska steg tas. Problemet med regeringens exportstrategi är att man pekar ut 26 länder. Av dem är nio demokratier. Övriga länder är diktaturer eller delvis demokratier. Om man inte ser till att handel och demokrati går hand i hand i de 17 länderna får man bara ett läge där svenska produkter exporteras men inte svenska demokratiska värden. Det är en utveckling som jag oroar mig för. Jag hoppas att antar ett ambitiöst program för att hjälpa och att demokratisera och öka handeln mellan länderna. 13 HANS (M) replik: Det var välgörande att höra att handel kan bidra till att främja mänskliga rättigheter och att sprida demokratiska värden. Men det är ändå en motsägelse i det som sa i sitt anförande, nämligen att länder som inte är demokratiska, som inte respekterar mänskliga rättigheter fullt ut, ska inte stå på någon prioriteringslista för den svenska handelsexporten. Det blir en motsägelse. och – där har vi nya marknader som öppnar sig, inte bara för svensk export utan så att människor i dessa länder kan ta del av det kunnande vi har och de framsteg vi gjort i och även kan exportera. Det är en ömsesidighet. Det är ett sätt att höja välfärden. Det är ett sätt att göra människor friare i sin vardag. Vi i och Alliansen tycker att det är bra att vi kan använda handeln som redskap. Därför bör vi nu göra ytterligare insatser för att öka den här exporten. Någonstans finns det ändå en motsägelse. Därför vill jag fråga : Anser att är en demokrati? Anser att man respekterar mänskliga rättigheter och demokratiska värden där – så till den grad att det går att inte åberopa de principer nämnde i sitt anförande, nämligen att inte ska handla med länder som har sådana begränsningar? Jag tycker att vi ska välkomna , och vi ska välkomna i den internationella handelssfären. Det kommer att vara bra för den. Men det är också viktigt vilka principer man har. Man kan inte ena stunden säga att ”det här är våra principer” och andra stunden säga att ”det här är hur vi agerar”. 14 (V) replik: Jag ska vara tydlig med att jag anförde två principer för varför vi ska prioritera demokratier framför diktaturer. Den ena var att det, som uppfattat, är en auktoritär diktatur. Det är inte genom handel vi kan stärka demokratiska värden i de länderna – om vi inte kopplar samman de två politikområdena med varandra. Den andra var att de här länderna, som regeringen prioriterar, också är oljestinna eller fossilberoende ekonomier. De bygger alltså sin ekonomi på förra seklets ekonomi, det vill säga oljan. Vi har insett klimatförändringarna och är på väg in i en ny världsordning. Världen har skrivit under och sagt att vi ska ställa om världen. Varför ska då satsa på de länder som är mest oljeberoende av alla i hela världen och som dessutom är diktaturer? Det är ju riktigt dålig handelsekonomi av som stat. Jag tror också att exempel med är lite tveksamt. När västvärlden öppnade sig mot och ville handla var ett av de första länderna på tåget. Men det var inte människorna i man var orolig för, eller de demokratiska värdena eller att fackföreningsledare avrättas i . Nej, det var kärnvapenprogrammet höll på med som man var orolig för och ville avveckla. Man bytte helt enkelt ett nedlagt kärnvapenprogram mot ökad handel med så att kunde slippa en del av de sanktioner landet varit utsatt för och i stället få västerländska produkter. Det är inte riktigt de motiven jag tycker att ska ha i sin handelspolitik. är definitivt inte en demokrati. Man har stora problem med demokratiska värden. Det råder inte en tillfredsställande pressfrihet i . Men om man knyter samman handel med demokratiska värden och mänskliga rättigheter tror jag att också kan gå mot en positiv utveckling, som jag hoppas att vi får se. Jag hoppas att , oavsett om man väljer ett socialistiskt styre eller ett borgerligt styre, blir ett demokratiskt land. 15 (L): Herr talman, församlade ledamöter, elever, ni där hemma och nära och kära! reste jag hem från , en stad som vaknar upp efter att ha drabbats av vreden och vansinnet från det öppna samhällets fiender. Samma världsfrånvända barbari med udden riktad mot utveckling och globalisering drabbade min hemstad för . Med bomber och svärd hotas vårt öppna samhälle. Men vi får inte vika en tum för mörkrets krafter. Vi måste stå upp för våra värderingar och vår öppenhet mot omvärlden. Genom globaliseringen har världen flyttat hem till oss i lilla . har vi och våra varor flyttat ut på en global marknad. Här i handelns själva hjärta finns vårt framtida välstånd. Det handlar om varor, kapital och människor som reser över gränser och krymper vår värld. Särskilt intressanta är de kosmopolitiska företagare som är födda utomlands och som kommer till vårt land med goda kunskaper om andra marknader. Detta måste vi i bli bättre på att tillvarata. Frihandeln är grunden för välståndet i och andra industrialiserade länder. Frihandeln leder till effektivare hushållning med resurser och snabbare teknikspridning. Det är så vi sprider energieffektiva lösningar, till nytta för både människor och vårt klimat. Vi står nu inför nästa generations gröna frihandel, där vi har en skyldighet att riva handelshindren när det gäller klimatvänliga varor och tjänster. När det gäller fred och frihet utgör marknadsekonomi och frihandel ett starkt kitt som bygger samman den fria världen. Frihandel möjliggör möten mellan individer och över landsgränser. Detta minskar krig och konflikter. Tillsammans bygger vi en värld på gemensamt välstånd genom att utbyta varor och tjänster. Frihandeln lyfter som vi vet hundratals miljoner människor ur fattigdom i olika världsdelar. ser vi med sorg på att EU, eget frihandelsprojekt, reser handelshinder mot fattigare länder. Det är inte bara ekonomiskt fel utan också omoraliskt eftersom det hindrar ekonomisk utveckling i jordens fattigaste länder. För att utrota fattigdomen i världen behövs mer frihandel, inte mindre. Regeringen har länge präglats av ett merkantilistiskt perspektiv, där export ständigt uppvärderas till nackdel för den välfärdsskapande importen. Att enbart tala om en exportstrategi leder fel. Att utveckla en handelsstrategi hade varit mer relevant och angeläget. Jag tycker att det är bra att näringsministern är här . Förhoppningsvis kan näringsministern utveckla själva genomförandet och uppföljningen av exportstrategin så att det inte blir ytterligare icke-transparenta satsningar av samma gamla aktörer. Med de orden yrkar jag bifall till reservationerna 1, 3 och 5. 16 (KD): Jag börjar med att yrka bifall till Alliansens reservationer 1 och 3 och till reservation 9. Vi debatterar den nya exportstrategin med 22 prioriterade områden och fem identifierade utmaningar för den svenska exporten. Att nå tillväxtmarknaderna i högre grad och få fler små och medelstora företag att våga och vilja exportera våra svenska varor och tjänster måste såklart hamna högre upp i den så kallade förädlingskedjan. måste också öka sin attraktionskraft genom att bland annat locka hit internationella evenemang och upprätthålla den globala handeln. Vi kristdemokrater delar regeringens uppfattning om de här utmaningarna och anser att merparten av förslagen och åtgärderna för att möta dem är nödvändiga. Men vi dristar oss också till att lägga fram andra förslag i vissa delar. Att regeringen till exempel vill skapa en bättre övergång från bistånd till handel genom utökat utbyte med internationella organisationer kan vara en bra väg att gå för att skapa möjligheter för människor att försörja sig själva. Men det är viktigt att EU och även andra handelspartner lever upp till sina åtaganden inom det så kallade Aid for Trade, som är ett initiativ som syftar till att ta ett helhetsgrepp om handelsrelaterat bistånd. Regeringen föreslår regionala exportcentrum där information om bland annat möjligheter till export och finansieringsmöjligheter ska finnas. Vi kristdemokrater anser att regionala centrum redan finns. Vi har IUC, industriella utvecklingscentrum, som samarbetar med andra organisationer inom företagsrådgivning, med inkubatorer med mera. Ett uppdrag att även jobba med exportfrågor kan mycket väl läggas där. Jag vet att IUC också har blivit tillfrågade om att jobba mer med till exempel nyindustrialiseringsstrategin. Att då Business får ökade medel av regeringen för att koncentrera sig på de största affärerna blir motsägelsefullt när exportstrategin riktar sig i första hand till de små och medelstora företagen. Däremot anser vi att Business ska samarbeta med IUC för att få till just en sådan dubbeleffekt och nå bådadera, så att små företag kan hitta fler större aktörer att samarbeta med. Vi tror också på en ökad uppmärksamhet för , som har regeringens uppdrag att främja svensk export och svenska företags internationalisering. Det gör man genom att försäkra exportföretag och banker mot risken att inte få betalt i exportaffärer, så att de kan genomföra fler. Om företag får bättre information om möjligheten att söka garantier där kan det bidra till att fler vågar exportera. Jag har för mig att var inne på samma sak , när vi debatterade detta i kammaren, nämligen att det behövdes mer kunskap för företagen om deras möjligheter att säkra kapitalet. Jag tror, precis som de kollegor som yttrat sig från talarstolen tidigare, att migrationen är viktig för en ökad export. Öppenhet och solidaritet har bidragit till att har byggt relationer med många länder runt om i världen. Och frågan är naturligtvis hur kan ta till vara de människor som kommer hit. Det är en viktig fråga inte bara för den enskilde utan också för utveckling. Jag tror att vi måste hitta möjligheter att nyttja dem som har kunskaper om olika affärskulturer, stora språkkunskaper och har varit företagare, affärsmän och ‑kvinnor, i sina hemländer, för att bidra till en ökad export. Jag vill också gå in på besöksnäringen, som för min del alltid har två delar: dels turismen, dels mötesindustrin. Är det något som blivit viktigare är det just att man kan försäkra sig om att det är god kvalitet i det man besöker. Vi blir som resenärer mer och mer medvetna. När man reser i arbetet, som inte minst vi riksdagsledamöter gör, får man en viss vana och börjar förvänta sig saker, och man börjar också själv ställa vissa krav. Man accepterar inte vad som helst utan vill ha en viss nivå på boendet eller resan. Detta är inget unikt för folk som reser i jobbet, utan detta har hela besöksnäringen mött hos personer som reser, oavsett vad syftet med deras resa är. Det finns ett ökat kvalitetsmedvetande, inte minst genom de snabba medier som finns , där man meddelar sin upplevelse av hotellet eller besöksmålet. Precis som Alliansen tror jag på Swedish Welcome. Jag har tidigare också haft en interpellationsdebatt med näringsministern om detta, som man ju har satsat mycket pengar på sedan tidigare. Det är väldigt dåligt använda pengar om vi inte fortsätter att använda certifieringen för att bidra till ett hållbart samhälle och för att poängtera att är en föregångare när vi använder kvalitetskriterier och en certifiering. Vi ska strax ha en debatt om hållbart företagande. Just besöksnäringen vill jag föra fram som en näring i behov av större kvalitetsmedvetande för att locka till sig resenärer och mötesbesökare i det internationella sammanhanget. Då kommer vi in på detta med att ska kunna locka till sig fler besökare till internationella möten och evenemang. har vi Eurovision i . Det är ett evenemang som drar mycket folk och mycket intresse. Vi har många andra evenemang, och för den som är statistikintresserad kan jag nämna att ligger på 14:e plats på listan över de länder som får flest internationella kongresser. Vi kan jämföra med landet före på listan, som är . är betydligt större än , kan vi konstatera. Landet efter är . Vad är det då som gör som är så bra? Det finns ju ganska många länder i världen, och det finns många kongressanläggningar och konferenslokaler att välja mellan. Men vad är det som gör att man som mötesköpare väljer ? Jag skulle säga att det handlar om att vi är ett land där man har ett gott miljötänk, där man fortfarande – till – kan gå säker på gator och torg, där man har intressanta och välskötta besöksmål och där det också finns god språkkunskap hos dem som arbetar där. Vad genererar då detta? Även när det gäller antalet förmodade deltagare vid de internationella mötena ligger på 14:e plats. Det beräknas att vi hade över 104 000 besökare på de 238 kongresserna med internationella deltagare. På den listan ligger på platsen före och på platsen efter. Det ska poängteras att har en mycket framgångsrik convention i , som jobbar internationellt på många fronter och har ganska mycket mer medel att röra sig med än vi här i har genom till exempel Visit eller det nätverk som finns för CB:er, alltså convention . Vi ligger bra till. Men vi får inte stanna upp och säga att vi är så bra, utan det gäller att kunna marknadsföra även i fortsättningen. Jag ska avsluta med att poängtera vikten av tillgänglighet till . Om vi inte har flygplatser är det väldigt svårt att locka människor till möten, kongresser och evenemang runt om i hela landet. Jag tycker att det är lite olyckligt av regeringen att bara peka ut Swedavia och de statliga flygplatserna. Vi vill ju att hela ska leva och kunna dra nytta av exportstrategin. Då måste vi också ha de regionala flygplatserna med. Se till utvecklingspotentialen där, och ta också hänsyn till att de behöver stöd på ett annat sätt än de har fått . Det har ju varit krångel först med EU och sedan med och Transportstyrelsen. Alla myndigheter som är involverade i infrastruktur har också haft en åsikt om detta med regionala flygplatser. Jag tror att vi måste komma längre i diskussionen än att bara hänvisa till den kommande flygstrategin. Det är mer bråttom än så. Ska vi lyckas bidra med något till hela landet genom exportstrategin behöver vi jobba mer på det här området. 17 (S): Det känns väldigt glädjande att stå här med ett betänkande som lägger fokus på exporten, som och de svenska företagen är så beroende av. Innan jag gick upp i talarstolen var jag inne på och kunde läsa att exporten från går lysande och har ökat trefalt i jämförelse med utvecklingen i övriga . I synnerhet bilindustrin står för en stor del av den ökningen. Antalet arbetstillfällen har ökat . går alltså bra, och det kommer att gå ännu bättre när vi har fattat beslut om den exportstrategi som ligger på bord. Det är också kul att vi har närings- och innovationsminister i kammaren. Han kommer att debattera exportstrategin mer utförligt, men jag tänkte ändå säga några ord med koppling till betänkandet. Regeringens exportstrategi innehåller ett sjuttiotal åtgärder för att möta de utmaningar som svensk utrikeshandel står inför. Svensk export måste i högre utsträckning nå tillväxtmarknaderna. Fler små och medelstora företag måste våga och vilja exportera. Svenska varor, tjänster och system måste nå ännu högre upp i förädlingskedjan. attraktionskraft för investeringar, kompetens och turism måste öka. Den globala handeln måste hållas öppen. Det är viktigt för . Utöver att exportstrategin ska bidra till regeringens övergripande mål att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 är regeringens uttalade mål att öka exporten, både i absoluta tal och som andel av bnp. Vi behöver öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turism, öka andelen exporterande företag och öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Flera av oppositionens reservationer i betänkandet är om än inte identiska så snarlika den politik som betänkandet genomsyras av. Men det finns också vissa skillnader. Låt mig ge några exempel. En reservation från Alliansen förordar ett tillkännagivande om att exportstrategin även bör inkludera import och därmed vara en del av handelsstrategin. Utskottet delar uppfattningen att export i stor utsträckning är beroende av just import. En av de utmaningar som regeringen tar itu med genom åtgärderna i strategin är just det globala handelssystemet. Det framgår tydligt att regeringen är medveten om att enskilda företags konkurrenskraft är beroende av hur väl de lyckas ingå i de globala värdekedjorna. Regeringen anför att det är av stor vikt att det ska vara enkelt för företag att både exportera och importera varor och tjänster samt att investera både i och utomlands. I en annan reservation från Alliansen framhålls att exportstrategin bör ta hänsyn till svenska konkurrensvillkor med särskilt fokus på små och medelstora företag. Utskottet har här ingen annan uppfattning. Företagens konkurrensvillkor är av stor vikt för deras möjlighet att nå internationell framgång. Inte minst gäller det just små och medelstora företag. Jag noterar å andra sidan att av den tidigare regeringens mycket stora ambitioner att öka exporten blev det tyvärr bara en tummetott. Jag gläds därför över att detta betänkande sätter fokus på exportpolitiken och tar den på fullaste allvar. Alliansens ambitioner står dock i kontrast till deras nedskärningar. I budget är det minus 45 miljoner på detta område jämfört med regeringen, och , och minskar med så mycket som 130 miljoner . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 18 (MP): Människor har ägnat sig åt att handla med varandra, såväl med sina grannar som med mer långväga kontakter. Handel har alltid haft stor betydelse, på gott och ont. Den har lett till ökat välstånd, till utbyte av idéer och kunskap samt till fredliga förbindelser med olika kulturer. Tanken att länder som är sammanbundna genom handel är mindre benägna att hamna i väpnad konflikt är fortfarande aktuell. Det var en grundtanke med , som bildades efter och sedan utvecklades till dagens EU. Men genom historien finns det också alltför många exempel på handelsverksamhet som fått förödande konsekvenser.