prot · H30996 · 2016-04-21 00:00:00 — Från Liberalernas sida vill jag betona att det finns stora mervärden i de svenska produkterna. Vi måste komma till en situation där man är beredd att betala för dessa mervärden. Det finns en tydlig trend i samhället . Inte bara i utan även på exportsidan ser man en efterfrågan på livsmedel av hög kvalitet. Det räcker med att se på den efterfrågan på tydlig märkning som finns i . har det varit en del diskussioner om detta med kött från . Då garanterar branschen vissa saker, och det tror jag att konsumenten är väldigt angelägen om. Det handlar om att djuret är fött i , uppfött i och slaktat i , så att hela processen ligger i . Där tror jag att branschen gör en väldigt bra satsning, som rimligtvis borde ha gjorts tidigare. Livsmedelsstrategins övergripande syfte är naturligtvis att stärka konkurrenskraften ur olika synpunkter. Det handlar inte minst om allmän företagspolitik. Men vi ska ändå ha kvar konsumentperspektivet och efterfrågeperspektivet när det gäller svenska mervärden. I förlängningen kan man då öka den svenska exporten av livsmedel. Man kan konstatera att den svenska livsmedelsexporten ökar. Det visar statistiken. hade den ökat till närmare 74 miljarder. Sedan kan man alltid plocka sönder den siffran och fråga vad som är svenska livsmedel, vad som är bearbetade livsmedel och så vidare, men likafullt har den ökat. En annan del av exporten som man inte alltid tänker på är turistexporten. Turismen är en av världens snabbast växande näringar. Turismens exportvärde – här ser vi förstås ingen direkt koppling till maten – var 96,5 miljarder . Matlandet kommer in i många synpunkter, inte minst här. Det handlar om att man lyfter fram unikt svenska produkter. Maten blir en besöksanledning i sig. Det är ytterligare ett område där Matlandet var med och bidrog till att lyfta fram just de svenska mervärdena, som är så viktiga. har vi ett besked om att livsmedelsstrategin ska komma . Det är en dagsnotering vi har. Det är lite drygt till dess. Då får vi tills vidare hoppas på att det blir fallet. Vi är inte jätteinformerade om exakt vad den ska innehålla, men det kommer förmodligen att ge sig på något sätt. Jag var inne på klimatpåverkan och klimatet alldeles . Man kan konstatera att livsmedelsproduktion står för en stor del av klimatutsläppen. Och när vi har diskuterat frågan om att minska de svenska utsläppen har vi konstaterat att det väl är svårast att helt och hållet få bort de utsläpp som kommer från jordbruket. Det kommer vi heller aldrig att kunna få, så länge vi brukar jorden. Men då är det i alla fall högst angeläget att vi lägger fokus på att verkligen ta vara på de livsmedel som vi de facto har producerat. Där har ju redan utsläppet skett. Låter man det bli matsvinn är det liksom bara förlorare i sammanhanget. Då har den klimatbelastning som just den produktionen har medfört inte lett till något positivt över huvud taget. Det är intressant att konstatera att matsvinnet är på global nivå. Det är ungefär lika i hela världen, men av helt olika anledningar. I och jämförbara länder slängs mat till stor del i konsumentledet, det vill säga vi slänger redan inköpt och betald mat. I andra delar av världen försvinner maten i lager- och distributionsledet. Då kan det handla om att man inte har lämpliga lokaler, så att livsmedel ruttnar. Det kan vara skadedjur, som råttor och så vidare. Men det rör sig ändå om . Den anledning som vi har i och i jämförbara länder, att vi helt sonika slänger maten, känns direkt omoralisk i det sammanhanget. Statistiken visar att vi slänger ungefär mat per invånare. Jag vet inte riktigt hur man har fått fram de siffrorna. Men man visar i alla fall att en tvåbarnsfamilj förlorar genom att slänga mat i onödan. Det här är en fråga som har kommit upp på agendan även på EU-nivå. Där diskuterar man bland annat begreppet bästföredatum. Vad betyder det för oss moderna människor? Det betyder på något vis att mat blir dålig från till en annan, och det slängs väldigt mycket mat i onödan. Frågan om matsvinn tycker vi från Liberalernas sida är oerhört viktig. Det är viktigt att vi på nationell nivå sätter upp mål för detta och att vi initierar projekt för att minska matsvinnet. Det kanske inte handlar så mycket om avancerade projekt, utan det handlar om att informera och göra folk lite mer trygga i att göra egna val. 118 (KD): Först vill jag yrka bifall till reservation nr 3 och till Alliansens reservation nr 4. Det är en gammal slogan som jag kommer ihåg. Visst är fantastiskt att bedriva livsmedelsproduktion i. Det är bra klimat. Det är bra tillgång till vatten och massor av duktiga bönder och fiskare. Jag hoppas att vi här i kammaren kan slå fast att det är oerhört viktigt med en livskraftig livsmedelsproduktion. Det ska löna sig att bedriva jordbruk i . Det ska löna sig att bedriva fiske i . Det ska löna sig att förädla livsmedel i . Tyvärr ser inte verkligheten ut så längre i vårt land. Vi har kunnat höra att Findus kommer att lägga ned sin produktion i . Detta drabbar inte bara de 450 anställda utan också ett stort antal ärtodlare som blir utan avsättning. Vi ser det med tydlighet inom mjölkproduktionen. , fredag, när arbetsveckan är slut har det slutat ytterligare fem mjölkbönder. Så fortsätter det vecka in och vecka ut. Vi är mitt inne i den värsta mjölkkrisen i mannaminne. Priset på mjölk är nere på bottennivåer. Vi kan inte bara rycka på axlarna och säga: Så trist, så tråkigt. Och så gör vi något helt annat. Det som händer just nu kommer att få stora konsekvenser, allvarliga konsekvenser, för vårt land. Tusentals arbetstillfällen kommer att försvinna. Med det följer också att landsbygden urholkas ännu mer. Vårt land kommer att bli ännu mer sårbart om det skulle bli någon kris. Hur skulle det förresten se ut i om det blev en kris, om möjligheterna att föra in livsmedel till vårt land utifrån skulle upphöra eller försvåras? Hur ska vi få mat på vårt bord? Vet vi det? Har vi någon aning? Svaret är: nej. är självförsörjningsgraden nere på . Detta är på tok för lite. Här måste vi se på exempelvis , som har valt en annan politik. De är, som vi, medlemmar i . Kanske beror denna skillnad på att man i har upplevt orostider för inte så hemskt länge sedan och därför har en helt annan vaksamhet. De har en självförsörjning på mellan . Skillnaden i förhållande till är otrolig. Vi i vårt land har tack och lov haft fred . Men vårt välordnade samhälle är ingen självklarhet, och vi kan inte räkna med att det alltid ska rulla på som det alltid gjort. känns det som att många även här rycker på axlarna och säger: Det ordnar sig nog. Det gör det inte. Vi i den här kammaren bär ett ansvar. Det pågår en dubbelmoral i det svenska samhället. som vi har de hårdaste djurskyddslagarna i världen köper nämligen många av landets kommuner och landsting in livsmedel från alla möjliga delar av vår värld, livsmedel som är producerade på ett sätt som vore totalt olagligt i . Här måste kommuner och landsting bli mer seriösa med att så långt det bara är möjligt upphandla mat som kan produceras i , livsmedel som produceras med svenska djurskyddslagar. Det finns goda exempel på kommuner som har gjort det, som har tänkt till. Det är exempelvis , och min hemkommun i . Dessa kommuner köper in närproducerad mat så långt det är möjligt. Resultaten är mycket goda. 119 (S): Vi behandlar miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU15, Livsmedelspolitik. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. I går var det premiär för den nya svenska märkningen Från . Först ut med den nya blågula symbolen är mjölken. Den frivilliga ursprungsmärkningen lanseras för att svara på konsumenternas ökade efterfrågan på råvaror och livsmedel som produceras i . Omkring 800 produkter är på gång att märkas, och successivt kommer antalet artiklar att byggas på. Märket kan sättas på alla typer av svenskproducerade livsmedel som uppfyller kriterierna. Kött och chark ska märkas med Kött från . Detta är ett viktigt steg för att stärka svensk livsmedelsproduktion. Regeringen kommer att lägga fram den nationella livsmedelsstrategin. Livsmedelsstrategin tar ett helhetsgrepp på många av de utmaningar vi står inför, och syftet är att öka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan och därigenom bidra till att stärka tillväxten på landsbygden. är en del av underlaget till livsmedelsstrategin. Målet med livsmedelsstrategin är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen, som de nationella miljömålen nås. Det är oerhört viktigt att vi har en inhemsk livsmedelsproduktion. Mat är inget vi kan välja bort. har vi en självförsörjningsgrad på . En ökad livsmedelsproduktion leder till att vi får en ökad försörjningstrygghet. Regeringens mål är att öka svensk matproduktion och skapa jobb och tillväxt i hela landet. export av livsmedel är viktig för att öka livsmedelsproduktionen och skapa de nya jobben. Vi har goda förutsättningar att öka vår livsmedelsproduktion. Vi har god tillgång på vatten och som inte är i bruk. Vi har också kunskap om hur produktionen ska bedrivas på ett hållbart sätt, såväl för människor som för djur och natur. Vi är bäst i världen på djurhälsa, och vi använder minst antibiotika i EU. Detta tillsammans med våra övriga svenska mervärden som vår livsmedelssäkerhet, salmonellafrihet, mindre klimatpåverkan med mera kan användas i marknadsföringen där kan bli det hållbara livsmedelslandet. Vi ska fortsätta ta till vara och utveckla de svenska mervärdena, men vi måste också lyfta fram dem på ett betydligt bättre sätt. Inom ramen för exportstrategin kommer regeringen att arbeta med vissa sektorer där det bedöms finnas en outnyttjad potential för ökad export och internationalisering. Regeringen tar fram särskilda nationella strategier och åtgärder för till exempel livsmedelssektorn. I dessa kan ingå förslag som syftar till att öka exporten och internationaliseringen av svenska företag. Primärproduktion och livsmedelsförädling är regionalt och lokalt en viktig del av ekonomin, näringslivsutvecklingen och sysselsättningen, inte minst på landsbygden. Livsmedelskedjan omfattar många aktörer, från primärproduktion till handel och matturism. Företagen inom livsmedelskedjan bidrar till att skapa jobb och ekonomisk tillväxt i hela landet. Även serviceföretag kopplade till primärproduktion och livsmedelsförädling är viktiga för sysselsättningen. Livsmedelsindustrin är en av landets största industrigrenar, sett till antalet sysselsatta, och erbjuder såväl kvalificerade jobb som instegsjobb, vilket är viktigt för unga och utlandsfödda. Detsamma gäller för restaurang- och besöksnäringen, som anställer en stor del unga och utlandsfödda och som är en sysselsättningsintensiv bransch som fortsätter att växa. För att känna tillit till våra livsmedel är det viktigt att vi har en bra livsmedelskontroll. Den svenska livsmedelskontrollens mål är att konsumenterna får säkra livsmedel, att de inte blir lurade på vad maten innehåller och att informationen om maten är enkel att förstå. En fungerande livsmedelskontroll är viktig för konsumenternas förtroende för livsmedelsindustrin. Att kontrollerna är ändamålsenliga, effektiva och likvärdiga är också viktigt för livsmedelsproducenternas förtroende för kontrollen. En tredjedel av all mat som produceras i världen slängs. I slänger vi ca mat per person och häller ut i vasken. Detta innebär en onödig belastning på vår miljö. har åtagit sig att uppfylla de globala hållbarhetsmålen om att halvera matsvinnet . Ett treårigt matsvinnsuppdrag som , och har haft avslutades . Uppdraget har bidragit till att matsvinnsproblematiken har uppmärksammats. I slutrapporten fokuseras på fem områden där åtgärder behöver sättas in för att målet om halverat matsvinn ska nås. Dessa är: kommunicera matsvinnsmålet för att motivera till ökat förebyggande arbete, kommunikation till konsumenter i samverkan med aktörer för att kunna ändra beteenden, utökad samverkan i branschen, tillhandahålla praktiska verktyg för olika målgruppers svinnarbete, ta fram kunskapsunderlag. Det finns ett växande intresse för att skapa mer hållbara lösningar, men för att lyckas måste man få kunderna att ändra sitt beteende både i butiken och hemma i köket. För att lyckas med detta krävs omfattande satsningar på kommunikation och information till konsumenterna men också en rad andra åtgärder som kan stimulera till en mer effektiv mathantering. Vi har alltså många utmaningar när det gäller våra livsmedel och livsmedelsindustrin, men med en livsmedelsstrategi på plats får vi en långsiktigt hållbar livsmedelskedja. 120 (M) replik: Tack, , för anförandet! De här debatterna riskerar väl att gå lite grann på tomgång, eftersom vi behandlar ett gäng motioner. Men det är också i väntan på skarpare förslag i form av en proposition med livsmedelsstrategin som vi hoppas ska komma . Trots detta fanns det några saker i det som nämnde som jag skulle vilja ta upp, liksom någon ytterligare fråga. Hon nämner Från Sverige-märkningen, som även jag var inne på i mitt anförande. Det är en bra märkning, verkar vi vara överens om. Det är bra att den här märkningen kommer fram, och jag tycker att det är glädjande att det är en branschmärkning. Det visar att branschen och marknaden kan klara av att lösa det här på ett bra sätt som jag tror är till nytta för konsumenterna. Landsbygdsministern var också tydlig här i går när han sa att han bejakar det här, att han tycker att det är bra och att det därmed inte behövs någon lagstiftning på det här området. I anslutning till detta vill jag fråga om hon delar den bedömningen. Delar ni socialdemokrater här i regeringens bedömning att det inte behövs någon lagstiftning längre? Därmed har ni ändrat uppfattning, för har ni ju varit inne på att man skulle behöva lagstifta om detta. Det är min första fråga. Den andra frågan gäller målen i livsmedelsstrategin, där tar upp en del exempel. Landsbygdsministern har också tagit upp att det i livsmedelsstrategin kommer att finnas mål för ekologisk produktion och konsumtion. Jag är lite frågande till det. Detta driver marknaden ganska bra själv. Det finns en stor efterfrågan på ekologiskt, och det finns egentligen inget behov av den typen av politiska pekpinnar, skulle man kunna säga. Risken med detta är att det kan innebära att utländska ekologiska produkter konkurrerar ut svenska konventionella produkter som kanske egentligen är miljömässigt sett bättre än de utländska ekologiska i en del fall. Hur ser på den saken? 121 (S) replik: Jag ska börja med frågan om lagstiftningen. Där är vi helt överens med landsbygdsministern, och LRF:s ordförande har varit ute och sagt samma sak. Vi ser att branschen sköter det bra själv, och så länge man gör det finns det ju ingen anledning att ha någon lagstiftning. Här ser vi ett utmärkt exempel på att hotet om lagstiftning gör att branschen tar sig samman och samarbetar. Målet om ekologiska livsmedel handlar om målet för ekologisk produktion i . Jag kan inte se något hinder för att ha ett mål för det. Det är väl alltid bra att sätta upp mål. 122 (M) replik: Tack, , för svaret! Det gläder mig att vi verkar vara överens om att det inte finns något behov av lagstiftning. När det gäller begreppet ekologisk handlar det om både produktion och konsumtion. Det är vad landsbygdsministern har sagt i alla fall. Jag håller inte med om att det alltid är bra att sätta upp ett mål. Det måste finnas en tanke bakom och mening med att sätta upp ett mål. Man måste också fundera igenom vilka konsekvenserna kan bli. Jag är rädd att man inte har gjort det. Det finns en bild av att det ekologiska är det som alltid ska vara bäst för miljön. Jag delar inte den bedömningen. Jag tror att man ofta behöver väga in andra aspekter också och se var miljönyttan blir störst och hur mycket som kan tas ut från en bit mark. Jag antydde i min fråga att om ett mål sätts upp för ekologisk produktion och ett mål för ekologisk konsumtion kan detta påverka just konsumtionsbeteendet. Om svenska kommuner ställer krav på att det ska vara ekologiska produkter vid upphandling, och det inte finns tillräckligt med ekologiska produkter, blir man tvungen att handla produkterna från någon annanstans. Ekologiska produkter från andra länder är inte alltid bättre än svenskodlade konventionella produkter. Då blir det en konflikt i att offentlig sektor inte köper svenska produkter och dessutom inte köper de som är bäst för miljön. Det är feltänkt att fokusera på ekologisk produktion och konsumtion. Ekologiskt kan vara bra i vissa fall. Konsumenterna är väl medvetna om detta, och vi ser att efterfrågan ökar. Då är ett politiskt satt mål helt onödigt. Det viktiga är att ha ett mål för ökad produktion och ökad export. Det tycker jag att regeringen borde fokusera på. Därför är jag orolig över de besked som landsbygdsminstern har gett. 123 (S) replik: Jag tror inte att jag nämnde någonting om konsumtion. Precis som säger löser det sig självt. Vi ser en ökad efterfrågan. Det finns däremot stora möjligheter att öka produktionen i . Efterfrågan är framför allt på svenska livsmedel. Det finns en stor ökad efterfrågan på svenska livsmedel. Jag ser inget problem i att sätta som mål att större delen av produktionen av de ekologiska livsmedlen ska ske i . 124 (KD) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag vill först säga att jag gläder mig åt att i sitt anförande tog upp frågan om självförsörjning. Även du menar att den är alldeles för låg. Det är positivt att du tog upp frågan och att regeringen tittar på den. Det är positivt. tar också upp att livsmedelsproduktionen bör öka. Kommer vi att se mätbara mål i stället för att bara ha målet att den ska öka? Det kan vara så att om produktionen ökar med 0,001 så har målet nåtts. Kommer det att finnas mätbara mål framöver? 125 (S) replik: Huruvida det blir mätbara mål eller inte har jag svårt att sia om. Jag har ingen kristallkula som kan visa mig exakt hur propositionen kommer att se ut. Därför kan jag tyvärr inte besvara frågan om hur målen kommer att se ut. 126 (KD) replik: Tack, , för svaret! Jag vill bara understryka att lantbrukare och andra som tycker att frågorna om livsmedelsproduktion är intressanta och viktiga och lyssnar på debatten vill veta om det är fråga om ord eller verklighet. Därför är det så otroligt viktigt att vi får svar framöver. kanske inte kan säga så mycket mer, men ett medskick är viktigt. tar också upp att det är viktigt att lyfta fram mervärdet. Vi tycker alla här att det är viktigt med mervärde. Men hur ska vi göra det? Hur ska vi lyfta upp mervärdena så att bönderna och de som jobbar med livsmedelsproduktion kan se att det inte bara blir prat? 127 (S) replik: Ett sätt är märkningen som sjösattes i går. Svenska livsmedel är märkta. Konsumenterna är väl medvetna om hur det står till, att det är fråga om hög kvalitet och låg miljöpåverkan – i alla fall enligt de undersökningar som har gjort. Det är viktigt att vi håller fast vid våra mervärden. Annars finns det ingen anledning för mig att betala kilot för svensk fläskfilé när jag kan köpa annan fläskfilé för kilot. Om vi ska fortsätta att få betalt för våra mervärden måste vi se till att hålla fast vid dem. Det kan också vara ett säljargument när vi ska öka vår export. Vi kan beskriva våra mervärden med liten klimatpåverkan, bra djurvälfärd och så vidare. 128 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Dagens debatt har handlat mycket om den kommande livsmedelsstrategin. Självklart ser även jag och fram emot att strategin kommer på plats. Vi vill ha en strategi för att öka lönsamheten och hållbarheten i livsmedelsproduktionens alla led. En strategi för konsumtionen i ska bli mer miljö- och klimatanpassad och mer hälsosam. För är det viktigt att strategin får ett starkt konsumentfokus. Svenska konsumenter ska känna sig trygga med att den mat vi producerar i är bra för människor, djur och miljö. Det ska vara lätt att se varifrån mjölken kommer och vad sylten innehåller. Att livsmedelsstrategin utformas i samklang med de nationella miljömålen är en förutsättning för att strategin, fisket och jordbruket ska bli långsiktigt hållbart. Det här kanske låter som en självklarhet, men det är viktigt att understryka. Miljömålen Ett rikt odlingslandskap, Ett rikt djur- och växtliv, Begränsad klimatpåverkan, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag, Giftfri miljö och Grundvatten av god kvalitet hör ihop med vad vi äter och dricker. Därför är det viktigt med ett spårbyte från användning av konstgödsel, giftiga kemikalier och i förlängningen GMO till smartare, mer hållbara brukningsmetoder med minskad användning av kemiska bekämpningsmedel och användning av mindre giftiga ämnen. Det är viktigt med bra styrmedel för att vi ska kunna ha en hållbar jordbruksproduktion och en hållbar konsumtion av livsmedel. anser att den offentliga upphandlingen är en nyckel för att stimulera svenskt, ekologiskt, närodlat, närfiskat och en större andel vegetariskt både i de offentliga köken och i förlängningen i hushållen. Det är mycket glädjande att vår regering redan har återinfört en upphandlingsmyndighet och upphandlingsregler som gör det lättare för kommuner och landsting att köpa upp de här sakerna. För att uppnå regeringens ambition med en ökad ekologisk produktion och konsumtion är det viktigt med mål. Det har redan diskuterats här i kammaren. hade vi mål både för hur stor del av jordbruksmarken som skulle odlas ekologiskt och för hur mycket av den offentliga konsumtionen som skulle vara ekologisk. Målet till 2010 var att av landets jordbruksmark skulle vara ekologiskt odlad och att av den offentliga konsumtionen skulle vara ekologisk. 25‑procentsmålet har varit mycket viktigt för arbetet i kommuner och landsting. Vi i i hade stor användning av det målet som hävstång när vi drev igenom mer ekologisk och närodlad mat i kommunens skolor och förskolor. Men trots att det blev mer eko i många kommuner och landsting uppnåddes inte 2010-målen, och i stället för att sätta nya mål och ta nya tag bestämde sig alliansregeringen för att det inte skulle finnas några mål. Men 25-procentsmålet tror jag lever kvar, och många kommuner och landsting jobbar vidare. handlade radioprogrammet om ekologisk och svensk mat. Redaktionen hade skickat ut en enkät som besvarats av 198 kommuner och 17 landsting och regioner. Det visade sig att åtta av tio har mål för hur mycket av maten som ska vara ekologisk. är en kommun som ligger i framkant. Kommunen har som mål att all mat som serveras i ska vara ekologisk 2020. har man nått en måluppfyllelse på . I köper man mer ekologiskt än det uppsatta målet på . Även , mitt eget hemlän, nådde sitt mål . bestämde politikerna att 2016 skulle av maten vara ekologisk. Detta skulle också genomföras med oförändrad budget. Det målet nådde man . Men det här är bara några goda exempel. I andra delar av landet står det still. För mer ekologiskt menar att det behövs nya mål, både för konsumtionen och för andelen ekologiskt odlad mark. Vi har tidigare motionerat om ett mål på ekologiskt i offentlig upphandling och av åkermarken till 2020. Det sistnämnda målet är viktigt inte minst med tanke på att vi ser en stor ökning av hushållens ekologiska konsumtion i . Den möts inte upp av en ökad produktion i utan i stället en ökad import av ekologisk mat. Där ligger det nu ett stort ansvar på vår regering att se till att en större del av det svenska jordbruket ställs om så att den här efterfrågan leder till jobb i . Det talas ofta om att vi i har konkurrensnackdelar, till exempel att vi har högre kostnader för arbete och byggnader och sämre odlingsförutsättningar. Men det är också viktigt att vi lyfter fram våra konkurrensfördelar. främsta konkurrensfördel är våra svenska mervärden: våra relativt höga miljö- och djurskyddskrav, vår låga antibiotikaanvändning och vår höga livsmedelssäkerhet. Det här är värden som måste värnas och stärkas.