prot · H309129 · 2016-09-01 00:00:00 — § 1 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelser hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (L) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (L) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (S) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (S) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ Tredje vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. Tredje vice talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som extra suppleant i under ledighet samt som ledamot i och som suppleant i skatteutskottet. Tredje vice talmannen förklarade vald –till Tredje vice talmannen förklarade vald till § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2015/16:32 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från kulturutskottet. § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:762 Interpellation 2015/16:762 Arbetsmarknaden för utrikes födda av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Interpellation 2015/16:763 Interpellation 2015/16:763 Utvecklingen för företag inom ROT-sektorn av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:764 Interpellation 2015/16:764 tillvägagångssätt av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2015/16:765 Interpellation 2015/16:765 Barnäktenskap av (M) Statsrådet kan besvara interpellationen . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:197 till civilutskottet 2015/16:199 till miljö- och jordbruksutskottet KOM(2016) 270 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 271 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 272 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 411 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 431 till utrikesutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 434 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 442 till Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 447 till utrikesutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 450 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 452 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 461 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 479 och KOM(2016) 482 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 528 och KOM(2016) 531 till arbetsmarknadsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 532 till utbildningsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 7 Svar på interpellation 2015/16:719 om översyn av Arbetsförmedlingen 1 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig när jag kommer att återuppta översynen av Arbetsförmedlingen samt om jag är beredd att renodla Arbetsförmedlingens uppdrag till ett myndighetsuppdrag och låta andra aktörer ansvara för utbildnings- och förmedlingsinsatser mot prestationsbaserad ersättning. har även frågat mig om jag är beredd att testa ett regionalt pilotprojekt för alternativ till Arbetsförmedlingen i . Samma frågor ställdes till mig och besvarades , men jag kan besvara dem på nytt. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare att analysera hur statens åtagande och Arbetsförmedlingens uppdrag kan utformas för att så effektivt som möjligt bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Regeringen har utsett till särskild utredare. En huvudsekreterare för utredningen är tillsatt, och arbetet med att inrätta utredningens kansli pågår just . Översynen är bred och tar sin utgångspunkt i att många aktörer – statliga, regionala, kommunala, privata och ideella – påverkar hur arbetsmarknaden fungerar. För att på lång sikt säkerställa att samhällets samlade resurser används så effektivt som möjligt ska utredaren belysa ett antal områden. I uppdraget ingår bland annat att analysera Arbetsförmedlingens uppdrag och att föreslå förändringar. Det ingår också att analysera hur användningen av olika typer av externa leverantörer inom arbetsmarknadspolitiken, till exempel för utbildnings- och förmedlingsinsatser, kan bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. I uppdraget ingår även att föreslå förändringar som kan förbättra förutsättningarna för samverkan och ansvarsfördelning på lokal, regional och nationell nivå. Regeringen har betonat kommunernas roll för en väl fungerande arbetsmarknad och på olika sätt stimulerat samarbete mellan kommuner och Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska slutredovisas . Vissa delar av uppdraget, bland annat de om externa leverantörer och samspelet mellan stat och kommuner, ska delredovisas . Utvecklingen av arbetsmarknadspolitiken och förändringsarbetet inom Arbetsförmedlingen fortsätter även . 2 (C): Det är roligt att vara tillbaka i kammaren! Jag välkomnar att utredningen och översynen är på gång. Det har varit efterlängtat att den ska komma igång igen. Vi kan se att vi har högkonjunktur. Vi har bra utveckling på många delar av arbetsmarknaden. Men vi har också bekymmer. Arbetstagare som vill arbeta och företagare som vill anställa måste snabbt kunna hitta varandra. Det är en förutsättning för att arbetslösheten ska kunna minska och svenska företags kompetensförsörjning säkras. De har svårigheter att göra detta. När det finns många lediga platser förväntas arbetslösheten generellt sjunka. Sedan finanskrisen har dock matchningen försämrats. Det finns ett stort antal lediga platser, men arbetslösheten har inte minskat i den grad som skulle kunna förväntas. Om inte arbetslösheten pressas ned finns det risk att den permanentas. Det vore ett svek, särskilt för de hundratusentals personer som är öppet arbetslösa eller deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. som använder Arbetsförmedlingen för att rekrytera sjunker stadigt, och hälften av företagen som försökt rekrytera via Arbetsförmedlingen uppger att det fungerat dåligt. En försvinnande liten del av småföretagen väljer att vända sig till Arbetsförmedlingen. Allmänhetens förtroende för Arbetsförmedlingen är mycket lågt. Till stor del är detta politikens fel. Myndighetens olika och ibland motstridiga roller skapar osäkerhet och ineffektivitet. Arbetslösa tvingas in i program och åtgärder som jobbskaparna ratar. Det är inte bra för de jobbsökande, som får svårare att hitta ett arbete. Det är inte bra för företagen, som får svårare att hitta rätt arbetskraft. Det är inte bra för skattebetalarna, som inte får valuta för sina pengar. Och det är inte bra för Arbetsförmedlingens anställda, som ålagts omöjliga arbetsuppgifter. har översynen av Arbetsförmedlingen åter kommit igång. Jag välkomnar det. Men det har gått i onödan. Min följdfråga är om översynen av Arbetsförmedlingen inrättats för att så krävt genom två tillkännagivanden. Eller tillsätts översynen för att även arbetsmarknadsministern och den nuvarande regeringen anser att en översyn av AF behövs? 3 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Ja, det är helt riktigt som säger: Vi har betydande utmaningar när det gäller matchningen på arbetsmarknaden. Vi har ju rekordhög sysselsättningsgrad och rekordmånga lediga jobb. Trots att vi har hög arbetslöshet är det alltså arbetsgivare som har svårt att hitta rätt personal till jobben. Vi vet att utbildningsnivån är bland det absolut viktigaste – både generellt och eftersom många av de lediga jobben kräver specialkompetens inom områden där den inte alltid finns hos de arbetslösa. En tydlig vattendelare går också mellan dem som har gymnasiekompetens och dem som inte har det. Det kommer vi inte att kunna lösa enbart med arbetsmarknadspolitik, utan det krävs stora satsningar på utbildningssystemet som regeringen också gör – mycket stora satsningar på ett så kallat kunskapslyft. Det här är viktigt. Men det handlar också om att förändra sättet att jobba så att man kan möta arbetsgivarna på ett helt annat sätt. Den förändringen är redan inledd på Arbetsförmedlingen. Den inleddes direkt då vi tillträdde. satsar man stora resurser på att rekrytera personal med rätt kompetens för att möta arbetsgivarnas behov. har man till exempel öppnat ett nytt arbetsgivarcentrum i . Man kommer att skapa fler sådana, som särskilt möter och hjälper arbetsgivare. Man rekryterar särskilda resurser lokalt, som också möter arbetsgivarnas behov. Det här är alltså en förändring som pågår inom Arbetsförmedlingen. Det är viktigt att förändringsarbetet inom AF inte väntar på en utredning utan pågår . Men det är min övertygelse att vi också behöver lyfta blicken och göra en bred översyn, inte bara av AF utan av hela den statliga arbetsmarknadspolitiken och statens roll i arbetsmarknadspolitiken. Det är självklart att Arbetsförmedlingen är huvudaktören från statens sida, men den är inte den enda aktören. Det är viktigt att se hur både myndigheten och hela arbetsmarknadspolitiken fungerar och bör fungera . Det är därför utredningen har ett brett direktiv och kan ta egna initiativ på en lång rad områden. Jag tror att det är nödvändigt att säkerställa att vi har en arbetsmarknadspolitik och en statlig aktör som är väl avpassad för inte bara de utmaningar vi har utan också dem som vi kommer att ha . 4 (C): Jag välkomnar att utredningen är på plats. Jag kan tycka att det är olyckligt att det skulle behöva ta extra – det är faktiskt den tid som har gått sedan den förra regeringens tillsatta utredare fråntogs sitt uppdrag och man lade ned den utredningen, eller den översyn som redan var på gång. Det finns många olika exempel som skulle kunna vara alternativ till hur man skulle kunna se det hela. Det är väl känt att vi i länge har tittat på och tycker att deras exempel i stor utsträckning går att använda i ett svenskt perspektiv. Arbetssökande placeras i olika kategorier och får olika typer av stöd och hjälp beroende på det. Men framför allt har man också andra aktörer som kan jobba mer riktat, mer samlat och betydligt mer kopplat till antingen branscher eller de kundgrupper man jobbar med. Vi har tittat på detta och tagit inspiration av den delen. Jag vet att det finns många andra länder som också har olika varianter på hur man lägger upp arbetet. Gemensamt är dock att man framför allt använder sig av andra aktörer, som kanske är mer specialiserade och kanske inte har ett helhetsansvar. Det har också gjort att man har kunnat renodla Arbetsförmedlingens uppdrag till att bli ett myndighetsuppdrag, där vissa delar självklart ska vara kvar i Arbetsförmedlingens hägn men inte nödvändigtvis ska omfatta stöd och hjälp in i företagen. Tittar man på många av de aktörer som är duktiga på att få människor som står långt från arbetsmarknaden i jobb på olika sätt kan man se att ett antal av dem är kompletterande aktörer, som är jätteduktiga på det här. Vi kan också se bemanningsbranschen, som har ett väldigt bra arbetssätt när det gäller dem som kommer hit. Det kanske finns saker de inte kan, men man fokuserar i stället på vad det är de kan och använder det för att hjälpa dem in. Jag tror att det handlar om att se att det behövs många olika verktyg i verktygslådan för att vi ska kunna hjälpa alla dem som står utanför arbetsmarknaden. Det är en väldigt varierad grupp och kanske också en svårare grupp, som står längre från arbetsmarknaden än vad som varit fallet tidigare. Det gör att vi står inför stora utmaningar, som inte alltid bara handlar om att matcha med rätt arbetsgivare utan också om att förbereda och rusta med rätt resurser och kunskap för att denna grupp ska kunna ta plats på arbetsmarknaden. Där ser jag att vi skulle behöva ha många av de här aktörerna. Många av dem är nu bekymrade, för de upplever att deras kompetens inte används så som de skulle vilja så att de kan vara med och bidra till att lösa utmaningar. När det gäller svaret vill jag få förtydligat om det i uppdraget till utredaren finns utrymme för att föreslå stora strukturella förändringar. Eller är det ett begränsat och stängt uppdrag? Jag uppfattar ändå ministerns svar som att det är ett öppet uppdrag med möjlighet att titta på andra typer av strukturella åtgärder som kan behövas och som gör att man får ett annat svar än det som finns . Jag skulle också vilja ha ytterligare en komplettering. I de flyktingströmmar som kom till har vi många som snart tar steget över och ska in på arbetsmarknaden. På vilket sätt står Arbetsförmedlingen för att kunna ta hand om den puckeln? 5 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Man är väl för puckeln! Arbetsförmedlingen har naturligtvis jobbat på att förbereda sig för att det kommer att bli många fler etableringsuppdrag, och vi återkommer i budgetpropositionen med resurser till detta. Man strävar också efter att jobba mer systematiskt inom etableringsuppdraget, och jag tror att det är en av orsakerna till att vi kan se en förbättring av resultatet: fler som kommer ut i arbete nu än , trots att antalet människor man arbetar med har ökat. Jag tror att det går att göra betydande ytterligare förbättringar inom etableringsuppdraget. Jag tror att det är bra att använda kompletterande aktörer. Jag har inget emot att en stor andel av resurserna används till kompletterande aktörer. Däremot tror jag att man ska se upp med hur många aktörer man jobbar med. När det var som mest hade Arbetsförmedlingen tusen leverantörer, och jag menar att det är väldigt många. Jag har själv varit i och tittat, och det som finns att lära där är att man jobbar med väsentligt färre aktörer. Jag tror att det är ungefär 50 aktörer totalt i landet som man kan ha ett närmare samarbete med och bygga långsiktiga relationer med från myndigheternas sida. Det finns också skillnader gentemot . Där är det bara den som är beroende av vad som skulle motsvara svenskt försörjningsstöd som har rätt till någon som helst arbetsförmedling. De andra har inte någon sådan möjlighet. Det vill jag givetvis inte ta efter, utan jag tycker att vi ska ha en bred arbetsförmedling som inte bara hjälper personer som är beroende av försörjningsstöd utan även väldigt många andra – kanske ännu bredare än . En annan lärdom från mitt besök i var att de kompletterande aktörerna lade på administration för att svara mot väldigt mycket kontrollåtgärder från staten. Det är en hög andel, tycker jag. Det är viktigt med kontroll, men det måste också vägas mot kostnaden och den tid som ska läggas på kontroll i förhållande till aktiva insatser för arbetssökande. Det handlar naturligtvis, som också säger, om att rusta individer. Många av dem som är arbetslösa behöver betydande insatser för att rustas för arbetsmarknaden, inte minst utbildning men också mycket annat. Jag ska svara på frågan. har fått ett stort förtroende och ett brett uppdrag. Uppdraget är formulerat på ett sådant sätt att hon har stor frihet i vad hon kan föreslå. Det finns några delar som är särskilt utpekade, men hon har ett brett uppdrag att kunna komma med förslag. 6 (C): Tack så mycket för svaret! En del i min fråga handlade om ifall man skulle våga testa ett pilotprojekt. Arbetsmarknadsministern har en partikamrat nere i , i , som har efterlyst något som av en händelse sammanfaller med något som länge har drivit. har så mycket spännande, så många utmaningar inneboende i sin region som skulle göra det oerhört lämpligt med ett pilotprojekt. I svaret är allting gömt inne i utredningen, skulle man kunna säga, eller lagt med stort förtroende till utredningen. Finns det någon möjlighet att man faktiskt prövar olika alternativ för att det också ska finnas ett större och bättre underlag när man sedan väl kommer till utredningens slutsatser? Finns det någon sådan öppning, där man skulle kunna prova ett pilotprojekt i ? 7 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Regeringen vill se större frihet för Arbetsförmedlingen och jobbar successivt med detta. Vi vill se mer utrymme för lokal och regional utformning av arbetsmarknadspolitiken, gärna i samarbete med kommunerna. Ett sådant arbete är inlett och har kommit ganska långt, men vi behöver göra ännu mer i den riktningen. Möjligheten till pilotprojekt är inte alls beroende av utredningen, utan de kan naturligtvis sättas igång ändå. Jag vill gärna se en förändring av hela Arbetsförmedlingen i denna riktning, inte enbart på vissa orter. Men det är intressant att det kommunalråd i som har efterlyst pilotprojekt också sitter i och på den vägen har möjlighet att påverka Arbetsförmedlingens hela utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:727 om behovet av reformer på arbetsmarknaden 8 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig vilka reformer jag vill se på arbetsmarknaden för att fler utan utbildning ska få jobb och hur jag ser på uttalandet att arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte är effektiva för dem utan gymnasieutbildning. Jag har också fått frågan om jag kommer att verka för en återgång till mer förmånliga villkor för att få använda RUT-tjänster. ekonomi utvecklades starkt . Efterfrågan på arbetskraft är nu stark, och sysselsättningen ökar i god takt. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 120 000 personer. Över hälften av ökningen har tillkommit bland kvinnor, över hälften bland utrikes födda. minskar arbetslösheten påtagligt, inte minst bland ungdomar. Även långtidsarbetslösheten minskar efter att ha bitit sig fast på mycket höga nivåer och är bland vuxna lägst i EU. Den goda utvecklingen på arbetsmarknaden är således bred och berör flera grupper. Regeringens mål om att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når lägst arbetslöshet i EU 2020 är en styråra för hela regeringens arbete. Alla som kan arbeta ska arbeta. Arbete innebär möjligheter till egenförsörjning, gemenskap, tillhörighet och makt att forma sitt liv och sin framtid. Därför är regeringens högsta prioritering att fler människor ska komma i arbete. Det är avgörande för att hålla ihop . Sammansättningen bland de arbetslösa har förändrats, och arbetslösheten har blivit alltmer ojämnt fördelad i befolkningen. En allt större andel av dem som skriver in sig som arbetslösa på Arbetsförmedlingen har en svag förankring på arbetsmarknaden och är i behov av stöd i olika former och omfattning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Dessa individer finns till stor del bland dem som saknar en fullföljd gymnasieutbildning och är utomeuropeiskt födda. visar en rapport från Arbetsförmedlingen att det behövs ett årligt tillskott på 64 000 individer i arbetsför ålder för att kompensera för det demografiska läget i . är det svårt för vissa branscher och sektorer att rekrytera, och bristen på arbetskraft och rätt kompetens riskerar att öka i betydande utsträckning. Det är här det blir viktigt att ta till vara den kraft, vilja och kompetens som finns hos dem som kommer till . Som jag framförde i interpellationsdebatten bedömer regeringen att antalet jobb med lägre kvalifikationskrav behöver bli större, men det löser inte den kompetensbrist som vi just nu ser på arbetsmarknaden. Snabbspår för nyanlända till bristyrken och ökade valideringsinsatser är prioriterat. Det är också betydelsefullt med kompetenshöjande insatser. För att antalet arbetade timmar ska öka krävs därför framför allt insatser för att förse individer med goda färdigheter, eftersom dessa färdigheter är centrala både för att träda in och för att bli kvar på arbetsmarknaden. Satsningar på utbildning, som regeringen nu genomför, är också nödvändiga för att personer med möjlighet att ta mer kvalificerade jobb inte ska tränga undan dem med kort utbildning. Regeringens satsningar på bland annat innebär både en kraftig utökning av antalet utbildningsplatser och åtgärder som syftar till högre kvalitet inom utbildning för vuxna. Målgrupper kan vara såväl nyanlända, unga och vuxna som avbrutit gymnasiestudierna som individer som behöver utbilda sig i en omställningsfas eller fortbilda sig. Utbildning måste finnas tillgänglig för människor hela livet. Regeringen har föreslagit en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux, vilket innebär att vuxna ges rätt att studera i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskoleutbildning och grundläggande behörighet till och särskilda kunskaper för utbildning inom . Inom ramen för föreslås även att ett nytt studiestartsstöd införs . Stödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland arbetslösa med stora utbildningsbehov för att därmed stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Dessutom införde regeringen utbildningskontrakt för arbetslösa ungdomar med syftet att de som saknar en gymnasieutbildning ska påbörja eller fullfölja denna. I uppgörelsen som regeringen har med , , och ingår förslaget att RUT-avdraget vidgas till att inkludera ytterligare trädgårdstjänster, flytt- och it-tjänster i hemmet. De moderna beredskapsjobben ligger i linje med och Finanspolitiska rådets rekommendationer. Båda myndigheterna framhåller att det finns behov av att stimulera framväxten av fler jobb med lägre kvalifikationskrav. behöver fler jobb med lägre kvalifikationskrav, men inte sänkta löner. Regeringen ser nu till att staten går före och skapar moderna beredskapsjobb genom sina myndigheter. Det ska vara jobb med lägre kvalifikationskrav till goda villkor som ger arbetslivserfarenhet och lön. Regeringen avser att återkomma med förslag på ytterligare åtgärder för högre sysselsättning och varaktigt lägre arbetslöshet i kommande budgetpropositioner. 9 (L): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Dock var den fråga jag ställde vilka reformer regeringen avser att göra för att människor med låg utbildning ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Av svaret att döma har regeringen inga förslag alls. Man nämner traineejobb. I valrörelsen lovade Socialdemokraterna 32 000 traineejobb. Enligt medieuppgifter har det har det blivit 125. Är nöjd med det resultatet? Det andra som tas upp i svaret är beredskapsjobben. De har ännu inte börjat. De ska bli 5 000. Det tredje som tas upp är snabbspåren inom etableringen, alltså att man på olika sätt försöker identifiera utbildningskvalifikationer och få personer i jobb snabbare. Snabbspåren är bra. Från Liberalernas sida anser vi att de är bra och viktiga. Problemet är bara att de är för få. De omfattar bara 1 735 personer. I alla fall var det så . Dessutom säger delar av fackföreningsrörelsen nej till snabbspåren. Är nöjd med att säger nej till snabbspår för byggnadsarbetare? Anser regeringen att det är att ta ansvar för och att värna den svenska modellen? I den största byggboomen säger att man inte ska släppa in några nyanlända. Anser regeringen att det är att ta ansvar?