prot · H40933 · 2016-11-23 00:00:00 — Om man läser i budget ser man att de skär ned anslagen med över 30 miljarder. De hoppas att detta ska ge stora effekter på kommunernas kommunalintäkter eftersom de gör om skattesystemet lite grann. Även om man skulle lita på dessa glädjekalkyler återstår 10 miljarder i ytterligare nedskärningar utöver de 16 miljarder som tas från integrationsområdet. Hur ska bli bättre av denna typ av nedskärningar i vår välfärd? Hur ska sammanhållningen bli bättre av denna typ av nedskärningar i vår välfärd? Hur ska jobben bli fler av denna typ av nedskärningar i vår välfärd? 26 (SD) replik: Dessa ”glädjekalkyler” är uppgifter som vi har fått från . Vi som inte har tillgång till använder denna tjänst för att göra sådana kalkyler. Jag köper inte beskrivningen. Kostnaderna och utgifterna för kommunsektorn är avsevärt lägre i vårt förslag, och det har att göra med invandringspolitiken. Om det kommer en massa människor till som har behov av det ena och det andra – skola, vård, boende, försörjningsstöd – måste Socialdemokraterna och de andra partierna avsätta pengar till det. Om vi har en politik där det kommer in färre människor i landet och vi får en mindre belastning på välfärden, transfereringssystemet och dylikt får vi lägre utgifter. Detta är inte jättesvårt att förstå egentligen, utan det är ganska enkel logik. Det är klart att människor som har fått uppehållstillstånd inte försvinner, men det betyder inte att de ska kosta en massa pengar i Socialdemokraternas låtsasjobbspolitik, där de cirkulerar fram och tillbaka lite grann och aldrig hamnar i jobb. Vi har andra lösningar där de får riktiga jobb och till och med slutar kosta pengar och i stället börjar bidra med pengar. Det tycker jag är en mycket bättre lösning. 27 (KD) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet Jag lyssnade med intresse på anförande och kan konstatera att vårt språk håller på att tappa sitt värde. Han beskrev sin invandringspolitik som förnuftig och balanserad. Det spelar ingen roll om det är 1 000 eller 160 000 – politik är ändå likadan: Det ska inte komma hit några flyktingar. Ni har en politik som underblåser och profiterar på misstroende och polarisering, . Ni har inga problem med att skapa syndabockar för våra gemensamma problem och misslyckanden, och ni profiterar på det. Eftersom är intresserad av dessa frågor: Det är klart att vi ska ha ett hållbart mottagande . Vi ska kunna ta emot flyktingar , och vi ska kunna göra det . och hans partis retorik har ett näringspolitiskt pris. Jag besökte en av norra största arbetsgivare. De har 500 anställda, varav många ingenjörer, och är världsledande inom värmekameror. Jag frågade om de har något särskilt budskap till politikerna och tänkte att de skulle prata om skatt, regelförenkling eller något annat. Men de sa: Vi är oroliga för hur inställningen till invandrare förändras och att man pratar negativt om invandring. För ett företag som vårt, som jobbar på export, är de influenser som kommer utifrån helt nödvändiga. Det är viktigt att komma ihåg att den polarisering som ni står för, , har ett näringspolitiskt pris. tänkte jag ställa en fråga om er skattepolitik. Ni vill ju ha en skattereform som omfattar . Vad jag förstår är en stor delfinansiering av detta höjd moms, sänkta eller avskaffade ränteavdrag och avskaffande av hela jobbskatteavdraget. Detta skulle leda till kraftiga marginalskatteökningar för alla i som har mer än en gymnasieutbildning. På vilket sätt stärker en sådan slopad utbildningspremie, också för gymnasieutbildning, konkurrenskraft? 28 (SD) replik: Det stämmer inte. Vi har föreslagit en ganska stor skatteomläggning med stora skattesänkningar på arbetsinkomster, riktade mer mot låginkomsttagare men också mot höginkomsttagare och alla däremellan. Det är en kraftig skattesänkning på arbetsinkomster. Det är en slagsida mot låginkomsttagarna, men även mot höginkomsttagarna. Denna modell behöver finansiering på ett eller annat sätt, och då föreslog jag att vi skulle sätta oss ned och titta på en modell för sådan finansiering och hur vi kan få kraftigt lägre skatter på arbetsinkomster i för alla. De andra partierna ville inte vara med och utreda en sådan modell, och därför blev det ingenting av med det. Men jag tror att det är en mycket spännande modell för jobb, sysselsättning och tillväxt i . Jag står därför fast vid förslaget att vi ska sätta oss ned parlamentariskt och titta på finansiering. Sänkta skatter ger såklart hushållen mer pengar, inte mindre. Jag talar inte illa om invandrare, möjligtvis om politiker. Det händer av och till, kanske lite för ofta, för det är trots allt den nuvarande och den tidigare regeringen som har ställt till de problem vi ser i . De har orsakats av invandringspolitiken, och det ska man hålla isär. talade om sambandet mellan exportvärde för och invandring, men tre största exportmarknader sett till exportvärdet i kronor är , och , i den ordningen. Det är kanske inte riktigt dessa länder som vi förknippar med kraftig invandring till , utan det är snarare länder som , , , och , där det svenska exportvärdet är minimalt. Det finns inget stöd i forskningen för det som påstår. 29 (KD) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet Det var inte riktigt det som var min poäng, utan min poäng var att jag frågade ett företag – en av norra största arbetsgivare – vad de tycker är problemet. De beskrev ett rätt stort problem, och det tycker jag att alla vi som jobbar med näringspolitik har skäl att ta på allvar. Det vore bra om kunde se till att hans parti inte talar negativt om invandring. Där tror jag han har ett ganska stort arbete att göra i sitt parti. Det är i alla fall min preliminära bedömning här i denna kammare. Har jag förstått saken rätt? Är det så, eller är det inte så, , att ni vill avskaffa hela det nuvarande jobbskatteavdraget? Avdraget har gjort det kraftigt mer lönsamt att arbeta och sett till att vi har brutit stora delar av utanförskapet. Ni vill ha en annan skattereform där ni tar bort jobbskatteavdraget och hela ränteavdraget, om jag har förstått saken rätt, för alla hushåll som gör ränteavdrag i . Det är många barnfamiljer, särskilt i storstäderna, som skulle drabbas av detta. Ni vill också höja momsen för dessa hushåll. Jag har en kort fråga: Vill ni avskaffa jobbskatteavdraget eller inte? 30 (SD) replik: Svaret är nej. Vi vill inte avskaffa jobbskatteavdraget. Vi är för jobbskatteavdraget, och det har vi drivit i flera budgetar. Däremot har jobbskatteavdraget, sitt namn till trots, inte karaktären av ett avdrag. Jobbskatteavdraget har mer karaktären av en reduktion på skatteinkomster. förstår säkert vad jag menar med det. Detta är lite tekniskt och kanske lite krångligt, men i och med att vi är inne på detta måste jag ta upp det. Jag tycker att det är bättre att det har karaktären av ett avdrag i stället, inte en reduktion, så att slagsidan går mot de lägre inkomstdecilerna. Alla får lägre skatt, men det blir en slagsida mot de lägre inkomstdecilerna, men även de högre inkomstdecilerna. Självfallet kan man inte ta bort ränteavdraget i ett svep. Däremot tycker jag absolut att vi ska börja titta på att minska det. Då tycker jag det är lämpligt att man går mot sänkta inkomstskatter – krona för krona av de pengar staten får in på att successivt börja plocka bort ränteavdraget – just av det skälet att hushållen inte ska drabbas. Jag vet inte om ställer sig bakom den principen. Men jag är mycket orolig för de partier som driver en minskning eller ett slopande av ränteavdraget, och som sedan ser att staten har fått en massa pengar som kan användas till en massa roliga saker. Dessa pengar måste ovillkorligen gå tillbaka till hushållen, krona för krona, så att hushållen inte ska bli drabbade. Då blir effekten i ekonomin på aggregerad nivå inte lika påtaglig utan kanske till och med tvärtom. Vi kan nämligen utgå från att alla som har ränteavdrag har någon form av lån. Och de flesta som har lån har också någon form av inkomst, annars brukar de inte få lån. Då kompenseras i alla fall de hushåll som har stora bostadslån. Detta måste göras. Vi kommer att rösta nej till alla förslag om att minska eller slopa ränteavdragen om dessa pengar ska användas någon annanstans. Dessa pengar måste gå tillbaka till hushållen, krona för krona. 31 (V) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet Enligt de mest gedigna undersökningar som görs i och som visar folks värderingar och folks inställning till olika frågor är det fler som oroar sig för främlingsfientlighet än för ett ökat antal flyktingar i , trots idoga försök att utmåla människor som råkar vara födda i ett annat land och som har tvingats fly för sina liv som hot. Enligt dessa undersökningar är det betydligt fler som är oroliga för klimatet, och var fjärde är orolig för sociala klyftor. Då är ni ett parti som straffbeskattar sjuka och arbetslösa, och ni vill öka den straffbeskattningen. Ni lägger fram förslag som minskar den fackliga organiseringen i när vi skulle behöva öka den fackliga organiseringen. Ni klagar på bostadsbristen och ser den som en anledning till att neka människor att finna en bostad här. Men ni avvisar all politik som på något sätt skulle öka byggandet. Ni vill till och med betala böter till EU för att kunna fortsätta dumpa löner med skattemedel. Och de som ni tidigare kallade för girigbukar, det vill säga riskkapitalisterna i välfärden, är nu era bästa vänner. driver ni en politik som strösslar pengar över de rikaste. Hela er politik går alltså ut på att uttala misstro mot människor, att öka klyftorna och att blunda för de klimathot som människor känner. Jag skulle därför vilja fråga dig följande, : Varför vill ni öka klyftorna, och varför vill ni bedriva en politik som minskar den fackliga organiseringen, som dumpar lönerna och som gör att riskkapitalisterna kan fortsätta att plocka pengar ur välfärden? 32 (SD) replik: Jag tror att tidigare var inne på någonting ganska smart. Jag oroar mig mer för klyftan mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar. Det är den stora klyftan , alltså mellan dem som har ett jobb att gå till och dem som inte har ett jobb att gå till. Där har vi problem. Jag vet inte riktigt vad är inne på. Hon påstår att vi vill straffbeskatta arbetslösa. Vi har en ganska unik modell för arbetslöshetsförsäkringen. Den har mer generösa villkor än regeringens – som jag antar att ställer sig bakom eftersom är regeringens budgetsamarbetsparti – i kombination med en tydligare avtrappning av försäkringen . Det finns alltså en kombination i modellen med ett högt försäkringsskydd med bibehållna incitament att hitta tillbaka till arbetsmarknaden och söka ett jobb. Det är givetvis ingen arbetslös som ska straffbeskattas. Det finns säkert hundra och åter hundra sätt att sätta fart på bostadsbyggandet i . Men vi kan vara säkra på en sak, nämligen att hyressubventioner inte är en sådan sak – att ösa pengar över byggbolagen och tro att allting blir jättebra. Det är 5 miljarder som vi behöver till andra åtgärder. Detta ställer sig inte bakom. Vi vet att det inte funkar. Det är prövat, och det funkar inte. Inte ens branschen själv vill ha detta. Det säger vi nej till, det är riktigt. 33 (V) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet har faktiskt en straffbeskattning av sjuka och arbetslösa. Ni anser att människor som har oturen att förlora sitt jobb ska betala högre skatt än människor som har turen att få behålla sitt jobb och ha samma inkomst. Detsamma gäller sjuka människor och föräldralediga. Ni anser att om man har oturen att bli sjuk ska man betala högre skatt än om man har turen att vara frisk och ha ett jobb och samma inkomst. Det är er politik. gör ni vad ni kan för att undergräva den fackliga organiseringen, och ni bidrar till en politik där man använder skattemedel för att dumpa löner. Ni har till och med gått så långt att ni är beredda att betala böter till EU för att kunna fortsätta med en sådan politik. Ni avvisar bostadssubventionerna trots att det, om man tittar tillbaka i historien, är belagt att det är en politik som har gynnat bostadsbyggandet. Att avskaffa bostadssubventionerna innebär det rakt motsatta, det vill säga att man minskar bostadsbyggandet. Som jag sa tidigare är det fler som oroar sig för främlingsfientlighet än för att det kommer fler flyktingar. Det är fler som oroar sig för klimathotet, och det är väldigt många som oroar sig för de sociala klyftorna. Er politik går stick i stäv med detta. Er politik är motsatsen. Ni utmålar människor som hot, ni ökar de sociala klyftorna och ni ställer er på riskkapitalisternas sida i välfärden. Jag skulle vilja säga att är ett parti som är till salu. Blir de bjudna på något gott ändrar de sin politik på en gång. Det är detta det handlar om. Men ni ställer er aldrig på de mest utsattas sida. 34 (SD) replik: Det är inte jag som bestämmer hur hög den fackliga organisationsgraden ska vara. Facket får se till att ha ett bra erbjudande. Då kommer människor säkert att vilja vara med där. Det bestämmer inte jag. Om människor lämnar facket finns det säkert en anledning till det, men det är inte mitt fel om de gör det. Om facket driver en bra verksamhet kommer de säkert att få väldigt många medlemmar. Det är ingenting konstigt. Fackens organisationsgrad kanske har minskat därför att de utesluter människor som är medlemmar i mitt parti. Det kan man tycka vad man vill om, men det gör de. Det händer påfallande ofta. Är man sverigedemokrat blir man utesluten ur sitt fackförbund. Då minskar fackens organisationsgrad. Det är inte mitt fel. Att regeringen har varit så inkompetent när det kommer till hanteringen av de tre EU-direktiv som ligger till grund för den proposition som handlar om nya regelverk kring upphandling, att man har varit så inkompetent i tillvägagångssättet att man inte har involverat och lyssnat på något av oppositionspartierna och att man har struntat fullständigt i vad Lagrådet och i princip samtliga andra remissinstanser har att säga, innebär faktiskt en risk för att hamnar i en situation där vi måste betala böter till EU för regeringens hantering av ärendet. Det är inte heller mitt fel. Jag kan inte ta ansvar för det. Statens budget 2017 Rambeslutet Om regeringen hade talat med oppositionspartierna och lyssnat på Lagrådet och andra remissinstanser hade vi inte varit i denna situation. Ansvaret för att regeringen inte klarar av att införa direktiv som vi måste införa ligger till på regeringen själv, inte på mig. 35 (C): Den pessimistiskt lagde uppfattar sig säkert ha fler och bättre anledningar att hysa missmod . har på många sätt varit ett svart år. Populismen har skördat framgångar. kanske viktigaste politiska institution någonsin, nämligen vår gemensamma union, är utsatt för mycket hård press. Och har röstat för att lämna unionen. närmaste omvärld ter sig osäkrare än på mycket . lever vi i då ny teknik och nya tjänster skapar nya beteenden och nya möjligheter. Allt detta nya ger oss också nya verktyg för att ge fler människor än någonsin välstånd. Vi kan och vi ska lösa miljö- och klimatfrågan genom nytänkande, framåtskridande och tillväxt. Det finns de som inte mäktar med att erkänna möjligheterna. De är alltför upptagna med att älta problemen. Dessa krafter får inte växa sig så starka att de tar över. Pessimismen får inte dominera. Den skapar ingenting. Det är framtidstro som skapar jobb och utveckling. I grunden är det hoppet, inte oron, som ger oss en värld där våra barn får det bättre än vad vi har det. förtjänar politiska krafter som tar parti för de hoppfulla. försöker vara den politiska kraften. Vårt budgetalternativ med alla dess förslag vilar på en grund av framtidstro och reformiver. Många är rädda för förändringen i sig. På politikområde efter politikområde är det uppenbart att det är enkelt att säga nej – nej till förslag, nej till reformer, nej till förändring. säger ja till samma saker. Vi vet att det är nu vi lägger grunden och decennier av svenskt välstånd och svensk framgång. Vi är tydliga med att centrala samhällsområden, inklusive arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, måste reformeras i grunden eftersom de har slutat fungera. Vi vet att det är det fria företagandet och jobbskapandet som är grunden för välstånd, och därför är jag stolt över att företräda det budgetalternativ i riksdag som föreslår lägst skatter på jobb och företagande. Vill vi på allvar att jobben ska växa till måste vi också bryta den politik som innebär att våra skatter på jobbskapande är bland världens högsta, inte minst för de små företagen – jobbskapare. Vi tecknar också en bild där vi tar nya steg i den gröna skatteväxlingen. Den gör det dyrare att smutsa ned i naturen, som pengarna slussas tillbaka in i ekonomin – till hushållen och företagen – genom sänkta skatter på just jobb och företagande. Vi i sitter inte passiva när vi ser hur otrygghet och missmod präglar alltför stora delar av vårt land. Därför driver vi på för storsatsningar på fler poliser i hela landet, bättre bredband och mobiltäckning och en jobb- och företagarpolitik som sätter igång jobbskapandet såväl på landsbygden som i storstädernas förorter. Det finns vissa saker som bara ska funka, oavsett var i man befinner sig. Statens budget 2017 Rambeslutet Så krasst och direkt både kan och bör man uttrycka sig. I det svenska samhället finns en tudelning som vidgar avståndet människor emellan. Vi ser det i bostadspolitiken, där insider- och outsiderproblemet är närmast cementerat. Vi ser det på arbetsmarknaden, där andelen arbetslösa som tillhör någon av de grupper som klassificeras som svaga ökar. I klartext: Är du arbetslös i har du oftast dessutom svaga språkkunskaper, en låg utbildningsnivå, en historia av sjukdom och långtidsarbetslöshet – eller så har du över huvud taget aldrig fått in en fot på arbetsmarknaden. Självklart leder detta till att tusentals, tiotusentals, hundratusentals människor i vårt land känner att allt fler dörrar är stängda för dem. ”går bra, men det gäller inte mig.” Vi ser det i klyftan mellan stad och land – växer, men inte i takt. Vi verkar alla under en medielogik som säger att det är rimligt att skriva sex gånger fler artiklar om att en rondell i ska byggas än om att hela stad ska flyttas. Så sent som kunde vi läsa artiklar där det står att det upplevda utanförskapet – eller klyftan mellan makten i och den enskilda människan – är mycket större i glesbygd och på landsbygd. Detta är någonting vi måste ta på allvar, för det är precis sådant som har varit grogrund för såväl brexitomröstningar som Trumps valseger i . Det kan verka som att dessa utmaningar är monumentalt stora. Jag skulle på något sätt vilja säga att lösningen är förhållandevis enkel: Kavla upp ärmarna och sätt igång att lösa problemen! Folk utanför behöver nya vägar in på arbetsmarknaden, även de som inte har ett exemplariskt cv att visa upp. Ja, då behöver vi ju lärlingsjobb, ingångsjobb och nya vägar in på arbetsmarknaden där man kan växa in i sin nya roll. För att överbrygga den regionala klyftan måste vi först inse vad problemet är. Det finns flera uppenbara fall av hämmande regler som sätter stopp för utveckling och värdeskapande. Ta bara det ständiga exemplet strandskyddet! Många bygder förvägras möjligheten att kratta manegen för investeringar och inflyttning helt enkelt för att det vilar en död hand över en av deras viktigaste resurser. Man får inte utveckla. Detta är inget nytt – vi har talat om det mycket länge – men det händer ju ingenting. Det är fortfarande förbjudet att bygga längs med stränderna i stora delar av vårt land, även i bygder där stränderna kan räknas i kilometer per person. De gröna näringarna är ett annat exempel. Många företagare går på knäna, inte minst mjölkbönderna. Genomför då bondepaket med sänkta skatter och avgifter som finns i vårt budgetförslag! Den digitala infrastrukturen är alldeles för dålig. Men öka då satsningarna! Detta är bara några exempel, och i alla av dem – oavsett om det gäller arbetsmarknaden eller den regionala klyftan – ser vi att regeringen gör alldeles för lite. I vissa frågor gör den ingenting över huvud taget. Det låga reformtempot är tyvärr det kanske främsta kännetecknet för regeringen . Det är allvarligt, för i det vakuum som regeringens icke-existerande propositioner, initiativ och reformer lämnar efter sig frodas missnöjet. Vi har sedan urminnes tider haft en konflikt i den svenska politiken kring huruvida det är rätt eller fel att sänka respektive höja skatten på arbete. Frågan är helt enkelt om vi ska ha skattesänkningar på jobb och företagande eller om vi ska ha skattehöjningar på desamma. De argument som och likasinnade partier för fram är att det är rätt att människor får behålla en större del av sin lön. Det skapar ett mer robust samhälle, och det skapar möjligheter för familjer att utveckla sina liv som de vill. Motargumenten är att det är bättre om en större del av makten hanteras inom staten därför att det ger likvärdighet, och andra upplevt positiva exempel från den socialistiska kanten. Statens budget 2017 Rambeslutet Jag skulle vilja hävda att det har kommit ett nytt starkt argument i debatten som vi måste ta till oss, och det är den digitalisering och automatisering som sker och som överför väldigt mycket av det arbete som görs till någon form av maskin – oavsett om den befinner sig i ett moln, det vill säga i en hårddisk någonstans, eller om den faktiskt är en robot som genomför arbetet. Det är en snabb omvälvning av ekonomin, och det enda rätta nu är att sänka skattetrycket på arbete för att rädda det som räddas kan och behålla så många arbetsuppgifter som möjligt som ger folk mål och mening i deras liv. Detta är ett stort jobb, och det kommer att ta många budgetar. Men det är solklart fel väg att gå att, som regeringen har gjort, i ett antal budgetar sakta men säkert och steg för steg höja skatten på jobb och företagande. Tvärtom måste vi skifta ned detta, inte bara för att det skapar bättre förutsättningar för jobb och företagande här och utan även för att det på lång sikt är det enda rätta. Vi kommer nämligen inte att klara detta annars. behöver ansvarstagande här och som vi behöver handfasta reformer för framtiden. När regeringen misslyckas med både och måste vi övriga ta ansvar för det kanske viktigaste av allt. behöver politiska krafter som tar parti för de hoppfulla. 36 (MP) replik: Klimatarbetet går framåt, och stora steg tas nu lokalt för att minska utsläppen. På nationell nivå presenterade regeringen även en lösning för att skapa stabila och gynnsamma förutsättningar för solelen, och mycket går i rätt riktning. Det finns vissa partier i oppositionen som vill och försöker hitta vägar framåt för att öka de miljöstyrande skatterna, och är ett av de partierna. Jag tycker visserligen att det är olyckligt att man redan nu låser in sig i negativa skrivningar om kommande miljöskatter, såsom vägslitageavgiften och flygskatten, men jag har ändå respekt för att man har förslag om vägar framåt för skatter som ska minska utsläppen. , som har varit kategoriska motståndare, har i stället anslutit sig till regeringens linje när det gäller den höjning av energiskatt på bensin och diesel som har genomförts. Det är väldigt bra, och det finns goda skäl att tro att vi kommer att kunna nå samsyn kring flera miljöstyrande skatter framöver. Det är viktigt att vi är flera som är med och driver på och visar en vilja att öka ambitionsnivån. Det jag har svårare att förstå är prioriteringar gällande satsningar som regeringen har gjort för att minska utsläppen lokalt och regionalt samt skydda värdefull natur. Där ser vi stora neddragningar. Jag skulle därför vilja fråga hur det kan vara viktigare att sänka skatten för dem med höga inkomster genom att återinföra jobbskatteavdraget för höginkomsttagare än att låta satsningar på klimat- och miljöområdet vara kvar så att den långsiktiga planeringen för att skydda natur och lokala initiativ för att minska utsläppen ska kunna fortsätta. 37 (C) replik: Statens budget 2017 Rambeslutet