prot · H30992 · 2016-04-14 00:00:00 — Brinnande bilar, flyktingar utan ansikten som trängs i baracker, nedbrända flyktingboenden, näthat, utanförskap och segregering har blivit en nästan naturlig del i det dagliga nyhetsflödet i vårt land. Det är synd och i grunden ett stort avsteg från de traditioner för konfliktlösning vi har byggt upp just genom strävsamhet och bildning. Det var den tidens liberaler som var drivande när det arbete som skulle bli en del av vår demokratis fundament skapades. Modellen hette folkbildning genom bland annat folkhögskolor, studieförbund och föreläsningsföreningar runt om i vårt land. Där gavs unga människor träning i demokratiskt tänkande. Där föddes medborgaranda som motvikt mot våld som konfliktlösare. Och där lades grunden för den fredliga utveckling som vi har fått ta del av efter att ha varit ett av värsta krigarländer under hundratals år. Vi ska inte glömma det. Varje individ som föds är ett oskrivet blad. Därigenom är också varje ny generation det. Arvet som ska föras vidare kan inte förskingras utan att det får konsekvenser. Nog kan man tycka att den folkbildning som man hade råd med också måste ha en framskjuten plats i de offentliga budgetarna som allmän artikel och inte som en särlösning och extrasatsningar, vilket det nu faktiskt tenderar vara. I vårpropositionen innebär det enbart en flytt av samma pengar till ett annat konto, och vips har vi en satsning. Enligt oss liberaler har vi all anledning att fundera över om en avsmalning av folkbildningens grundläggande bredd, som väl behövda mötesplatser, är rätt väg att gå. Kanske är det ändå bättre att lägga pengar på de mötesplatser som bygger demokrati för nya generationer än att ta kostnaderna för brinnande bilar och förvarande insatser för människor som inget hellre vill än att vara med. Man kallar det för en satsning när samma peng flyttas upp. var vi i kulturutskottet på studiebesök på flyktingförläggningen Grytan utanför . Det var den förläggning som blev rikskänd när en grupp flyktingar i julas mitt vägrade att lämna bussen utanför förläggningen. Det var en händelse som mycket precist satte fokus på alla de problem som en alltför snabb och planlös hantering av människor kan leda till. Det kan leda till att människan försvinner och ersätts av ett kolli i ett logistiskt problem som ska lösas. Själv blev jag oerhört berörd av mötet med de människor som har fått fly från allt sitt i sökande efter trygghet. var det de som fick mig att känna mig varmt välkommen hem till dem, mitt ute i skogen i en gammal militärbaracksmiljö som enkelt kan beskrivas som torftig. Men vi möttes av något helt annat: värme, ljus och medmänsklighet. Vid besöket på förläggningen träffade vi – som alldeles beskrev – såväl boende som det fantastiska initiativet Hej främling! Det är en förening som jobbar helt ideellt med att aktivera såväl näringsliv som civilsamhälle i mottagandet på plats. Föreningen anordnar en mängd aktiviteter inom kultur och idrott och skapar bryggor in i det svenska samhället. Grunden är att ingen kan göra allt, men alla kan göra något, alla kan bidra. blev Hej främling! mycket välförtjänt utnämnd till Svenska hjältar. Vad som händer där, herr talman, är att det i grunden är strävsamhet och bildning som betyder något i verkligheten, det var det som vi mötte på Grytan. Jag blev nästan rörd till tårar när vi gick tillbaka till bussen. Några korta minuters samtal, några snabba handskakningar vid fotograferingstillfället när vi lämnade anläggningen och blickar kommer att finnas kvar på min näthinna . Det var ett möte med människor – inte med ett kolli flyktingar. För liberalerna är vägen framåt mycket klar. Det behövs mer bildning och strävsamhet som ett kitt mellan människor. I detta anförande instämde (L). 134 (MP): Förra mandatperioden var jag ersättare i kulturutskottet, så jag känner mig ganska hemma i de här debatterna. får jag komma en gång och prata spelpolitik. Det känns alltid lika bra. Den här gången har man i kulturutskottets betänkande nr 8 slagit ihop folkbildningsfrågor med spelpolitik, och det är fantastiskt att följa den debatt som ni har om folkbildningsfrågor och som från deltar i. Men jag ska alltså hålla mig till spelpolitikens område. Jag tycker att det är väldigt kul att jobba med spelpolitik just , då det äntligen börjar röra på sig också i politiken. Spelmarknaden förändrades under ett stort antal år i och med den tekniska utvecklingen, som många har pratat om. Det finns väldigt många oreglerade bolag inom EU-området, och de erbjuder tjänster för . De här bolagen satsar stora summor reklam för att vinna marknadsandelar. Men hände i praktiken ingenting på det politiska området. Därför är jag väldigt glad att nuvarande regering har tillsatt en spelutredning. Dessutom har man tagit fram underlag som ska leda till en proposition om spelberoendefrågorna nu i vår. Även detta är väldigt efterlängtat. Det har getts nya uppdrag till om att utveckla kunskapsstöd om spelproblem. Man har fått nya mål om att minska skadeverkningarna och överväga behovet av fler uppföljningssystem, till exempel när det gäller olika former av skador och självmord. Man har också dragit igång en ny och väldigt bred befolkningsstudie inom ramen för Swelog. 21 000 personer ingår i studien. I vår kommer man att presentera ett första resultat som ska bli spännande att ta del av. Det har länge funnits en väldigt bred majoritet i riksdag för att få ordning och reda på spelmarknaden. har kommit igång och fått en kompetent utredare i , generaldirektör på . Man har, precis som flera andra pratat om, fått en bra politisk referensgrupp och en expertgrupp. Därför föreslås i det här motionsbetänkandet avslag på egentligen alla spelmotioner. Det är helt rimligt, eftersom nu har tillsatts. Den ska jobba med de allra flesta av de frågor som lyfts fram i motionsbetänkandet. Jag vill ändå säga några ord om saker som inte lyfts fram så mycket i , men som faktiskt lyfts fram i betänkandet. Den typ av dataspel som enligt dagens lagstiftning närmast är att jämföra med brädspel, det som vi kallar ”gaming” till skillnad från ”gambling”, kan också ha väldigt stora kulturvärden. De kan berätta en minst lika konstnärlig och komplicerad historia som en spelfilm. Det finns ett litet uppdrag hos att lagra vissa spel, spelkonsoler och så vidare. Andra typer av dataspel kan likna sport. De har stora inslag av tävlingsmoment och drar stora horder av både deltagare och åskådare, eller så kan de i stor utsträckning likna spel om pengar. Det kan vara att man får väldigt snabba vinster i annan form än just pengar men köper sig stora fördelar med pengar, så att det är ändå ganska stora pengar inblandade. Framför allt liknar det här en massa annat näringsliv som just nu går väldigt bra och där man ständigt har behov av nya och välutbildade utvecklare. Det finns alltså all anledning att ha fokus även på det här dataspelsområdet. Jag hoppas därför att vi i fortsättningen kan få fler strukturer som tittar på både faror och möjligheter med dataspel och att vi från politiken kan hitta någon form av hemvist för dem, om det nu ska vara inom kultur, näring, idrott eller annan spelverksamhet. Men , herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 11 Kultur för alla betänkande 2015/16:KrU10 135 (M): ska vi behandla betänkandet Kultur för alla, där 20 motioner från allmänna motionstiden behandlas. Där finns också ett tillkännagivande till regeringen rörande erfarenhet och forskning om kultur och hälsa. Alliansregeringen vidtog en rad åtgärder för att främja utvecklingen av kultur och kulturarbete runt om i . Den samverkansmodell som trädde i kraft , en modell för att fördela statliga medel till regioner och kommuner, har visat sig vara väldigt framgångsrik. Om detta vittnar inte minst alla de kulturskapare, föreningar och beslutsfattare som framfört sina åsikter i den utvärdering som kulturutskottet genomförde . Reformen har inneburit ökat inflytande regionalt och kommunalt. Men det finns en del förslag till förbättringar, bland annat gällande dialog mellan rikspolitiker och kommunal- och regionpolitiker. Man har även sett att nya verksamheter inte har fått medel till del. Det är ett arbete som pågår. Kulturen bidrar på många sätt till vårt välbefinnande. Det finns forskning som visar att den har stor betydelse för vår hälsa. Tillkännagivandet till regeringen handlar om att ta till vara forskning och beprövad erfarenhet i utformningen av en framtida kulturpolitik. Människor som deltar i kulturlivet har en bättre hälsa och lever . Alliansregeringen avsatte forskningspengar just för forskning om kultur och hälsa. Vid inrättades också en centrumbildning för kultur och hälsa. Här lyfter man fram forskning som visar att människor som deltar i kulturlivet har bättre hälsa och lever . Kulturen har stor betydelse för kreativitet och innovation samt för hjärnans läkningsprocesser efter till exempel en stroke. har lagt fram förslag om nordiskt samarbete när det gäller kulturens betydelse för hälsan. En avhandling vid visar att kultur ger livskvalitet i form av viktiga sociala, kulturella och hälsorelaterade värden. Detta bredare sätt att värdera kultur bör man ta större hänsyn till vid beslut om kultursatsningar, anser vi. fick 2011 i uppgift av regeringen att fördela medel för att främja människors delaktighet i kulturlivet genom kulturupplevelser såväl som genom eget skapande. Alla vårdgivare gavs möjlighet att söka bidrag. Erfarenheterna från dessa projekt är mycket goda. De har inneburit en satsning på kultur för äldre. Alliansregeringen satsade över 100 miljoner ytterligare, och vi vill ha fortsatta satsningar på ett projekt likt skolans med en skapande äldrevård. Under alliansregeringen inleddes även ett samarbete med regioner och landsting om kultur som hjälpmedel för att förebygga sjukfrånvaro, Kultur på recept. Det gäller att prioritera rätt när resurserna är begränsade. Det är ju också skattebetalarnas pengar vi använder. Vad har vi då sett för satsningar på kultur för alla? De satsningar från regeringen som ofta förs fram riktar sig framför allt till barn och unga, eller kanske till deras föräldrar, som slipper betala en del av musikskoleavgiften. De riktar sig även till vuxna som kan ta sig själva till museer och turister som tar sig hit själva. På detta läggs i vad regeringen framför som en stor satsning. För oss är det viktigt att kulturlivet kommer äldre till del. Äldre boende på vård- och omsorgsboenden har oftast ingen möjlighet att ta del av det kulturutbud som finns utan är beroende av att kulturen kommer till dem. Regeringen anser i detta fall, vilket framgår för den som läser betänkandet, att det är en angelägenhet att se till att de äldre får kultur. Här har man en helt annan åsikt än när det gäller den kommunala . Den om någon är väl en verksamhet. Här får föräldrar en sänkning av avgiften eller en avgiftsfri skola, medan äldre ligger kvar på sitt äldreboende. Det finns många goda exempel på hur personer och verksamheter arbetar för att öka äldres tillgång till och möjlighet till besök. Det gäller till exempel många privata museer. Det finns samarbete med som arrangerar visningar för personer med demensdiagnos och deras anhöriga. Det finns privata museer som just för kulturen till äldre som inte tar sig till museet själva. Det är goda initiativ som tyvärr försvåras av regeringens reform med fri entré som bara ger en ensidig subvention till de statliga museerna. Kulturen bidrar också stort till jobb och tillväxt. Kreativa näringar står för en stor del av de näringar som växer. Det är näringar som också bidrar till regional utveckling. Det kan vi se i med hem, i med , och i där Artipelag är den största arbetsgivaren. Om man på allvar vill främja tillväxten och se till att redan befintliga företag växer är det kanske inte enstaka bidrag till kultur som är det viktigaste utan att se till att möjligheterna att driva verksamheter förbättras. Av avgörande betydelse för alla typer av företag är storleken på arbetsgivaravgifter, skatter, regelkrångel, upphandlingar, neutrala konkurrensförutsättningar, och så vidare. Vi vill till exempel utreda produktionsrabatter vid producering av film. Det skulle kunna vara en väg att dra till sig intresset för att filma i . Det är 17 länder inom EU som har sådana rabatter. De är således mer attraktiva val att välja att filma i. väljs där bort. Vi behöver också samarbeta mer över utskotts- och departementsgränser då många utmaningar spänner över flera områden. För kulturskapare och företagare spelar skatter roll, som jag tidigare sa. Det gäller för export och handel likaväl som för utbildning. Vad gör regeringen? har i varje fall inga nya medel att disponera för kultur för äldre. I ställer för att skapa möjligheter, se privata initiativ och arbetsplatser som växer fram försvårar man för dem och gynnar endast statliga och kommunala verksamheter med mer bidrag. Regeringen väljer till och med ut vilken kultur som människor ska ha råd att ha tillgång till. Det är gratis för familjerna att gå in på , men man höjer till exempel avgifterna för bio. Det omöjliggör också etableringar och nya satsningar. Det är tråkigt när man ser så många entreprenörer som startar musikskolor, museer, teatrar eller kulturcentrum som alla bidrar till ett rikt kulturliv i . Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservationerna 2 och 5 och i övrigt till utskottets förslag i betänkandet. 136 (SD): I vår senaste höstbudget hade vi en röd tråd med en rad satsningar inom folkhälsan. Må bra vill vi nog alla göra. Att man mår bra när man tar del av eller är en del av kulturen vet vi alla om. Det är ingen slump att man använder sig av just kulturen vid till exempel rehabilitering. behandlar vi betänkandet Kultur för alla, och det är det vi sverigedemokrater har betonat i vår höstbudget – kultur för alla. Det ska inte spela någon roll om man är ung eller gammal, frisk eller sjuk. Alla ska i största möjliga mån ha tillgång till och möjlighet att delta i kulturverksamheter. I vår reservation 3 skriver vi om de äldres rätt till kulturen. Till skillnad från andra grupper i samhället har våra äldre fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum. Hur ska de då kunna köpa en biobiljett, en teaterbiljett eller betala en terminsavgift? uppfattning är att välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. Denna utveckling måste därför vändas så snart som det är möjligt. Det är därför vi föreslår en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. Jag kommer ihåg när min mormor hamnade på äldreboende. Från tryggheten i sin bostad med sin älskade katt hamnade hon på ett boende med främlingar. Det märktes snabbt att det sociala umgänget inte var detsamma, och min mormor trivdes allt mindre med sitt liv. Att våra äldre som tjänat vårt land tvingas att leva så är inte acceptabelt. Det sociala umgänget spelar en oerhört viktig roll och alltmer ju äldre vi blir. Utan det tynar vi bort. Inledningsvis nämnde jag att vi alla mår bra av att delta i och vara en del av kulturen. Kulturen kan ge mening i livet och föda livsglädje. Här har ni alla ett konkret exempel på vad som händer när vi tar del av den. Därför satsar vi i vår budget på kultur i vård och omsorg och skapande äldreomsorg. Kultur i vård och omsorg finns redan i , och vi kan se att det fungerar. I har man fördelat medel via Den kulturelle spaserstokken. Målet med satsningen är att sköta högkvalitativ konst- och kulturförmedling till äldre, ge förutsättningar för ett utökat samarbete mellan kulturen och vård- och omsorgssektorn samt säkerställa att ett brett kulturutbud finns tillgängligt för äldre i deras vardag. Vi vill se liknande verksamhet i . Skapande äldreomsorg växer i våra kommuner, och det är glädjande. Tanken med skapande äldreomsorg är att kulturen ska följa människan genom livet. Av samma anledning anser vi att kulturen har en viktig roll tidigt i våra liv. Därför har vi vår satsning på skapande skola. Vi vill med skapande äldreomsorg säkerställa att alla i största möjliga mån erbjuds kulturverksamheter. Därför anser vi att satsningen bör struktureras på nationell nivå. Jag yrkar bifall till reservation 3. Angående vår motivreservation vill jag kort kommentera att det är av principiella skäl vi har denna. Vi tror inte på ett mångkulturellt samhälle. Det har inte fungerat, och det kommer förmodligen aldrig att göra det heller. Vi måste börja acceptera att alla länder har sin egen unika kultur. Att börja blanda ihop olika kulturer och hoppas att det skapar en gemenskap och en igenkänningsfaktor hos varandra är inget annat än naivt. Vi sverigedemokrater prioriterar sammanhållning. Det är med sammanhållning vi lyckats bygga vår välfärd, och det är med sammanhållning vi ska upprätthålla den. Jag står bakom motivreservationen men yrkar inte bifall till den för tids vinnande. 137 PER LODENIUS (C): Jag vill inleda med att säga att jag står bakom samtliga av och Alliansens gemensamma reservationer, men jag väljer här att endast yrka bifall till reservation nr 1. Vi behöver kulturen för att leva. Kulturen har sitt egenvärde. Ett kulturliv där alla är välkomna och kan delta är en viktig kraft för ett samhälle som håller ihop på lång sikt. För mig och är det därför viktigt och väsentligt att kulturen är just tillgänglig. Jag skulle vilja definiera det som att tillgänglighet till kultur bärs upp av tre ben. Det ska inte spela någon roll om man har någon funktionsnedsättning. Det ska inte spela någon roll vilken social eller ekonomisk situation man lever i. Det ska inte spela någon roll var i landet man bor. Kulturen ska finnas till för alla. Kulturen ska vara möjlig för alla. Betänkandet vi debatterar har just . Då är det också viktigt att kulturen når alla i vårt vidsträckta land. är ett smörgåsbord med ett brett utbud av olika kulturupplevelser. finns det ett stort värde i att lyfta fram såväl stora som mindre städer i kulturens strålkastarljus. var europeisk kulturhuvudstad 2014, European Capital of Culture. Det satte – men också regionen, liksom hela – på den europeiska kulturkartan. Hur kan vi bygga vidare på det? Ett sätt att skapa fortsatt såväl nationellt som internationellt intresse för vårt kulturliv är att inrätta ett nationellt kulturhuvudstadsår, som föreslår. idé om ett nationellt kulturhuvudstadsår är att en svensk stad får status av att vara nationell kulturhuvudstad. Då kan också mindre städer få uppmärksamhet och chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. Den här idén finns redan i . Där ville man arbeta vidare på framgången när var europeisk kulturhuvudstad 2008. Framgången där visade sig också i social och ekonomisk utveckling för regionen. Man beslöt då att låta en stad i bli nationell kulturhuvudstad, ”UK ”. Vi kan alltså se att ett rikt kulturliv bidrar till att skapa en attraktiv miljö att bo och verka i och därmed också bättre förutsättningar för lokal och regional utveckling. Att skapa en nationell kulturhuvudstad i skulle sätta strålkastarljuset på spännande kulturupplevelser över hela landet. Städer som skulle få chansen att visa upp och utveckla sitt kulturliv. Uppdraget som nationell kulturhuvudstad skulle ge en vitamininjektion i samhället och bidra till tolerans och företagande, liksom till lokal och regional utveckling, samt därtill stärka på den internationella kulturkartan. Kulturen har en stor roll i vårt samhälle. Jag vill påstå att kulturen är en omistlig del av mänskligt liv. Därför är också kulturen en viktig uppgift för samhället. Här är kultursamverkansmodellen en viktig motor för att utveckla kulturen i just hela landet. Med en väl genomförd dialog och ett gott samarbete inom regionen får också kulturlivet ett uppsving. Kultur är också en viktig utvecklingspotential inte minst när det gäller den regionala tillväxten, som vi har talat om . har en global topposition när det gäller kreativa näringar. Det är något som vi ska vara stolta över och se till att utveckla vidare. Det finns kort sagt en potential i hela landet, och det finns stor kompetens inom kulturområdet över hela landet. ligger mycket nationell expertis i storstäder, främst i vår huvudstad. Det gör att vi missar massor av talang och kreativitet ute i landet som borde komma fler till del. Det är inte särskilt hållbart. För att fler ska kunna ta del av, delta i och utveckla kulturen bör vi hitta en ny modell som gör att vi lyfter fram spetskompetensen där den finns i landet. Som jag ser det borde det ske i samverkan mellan regionerna och staten, kanske genom en ny modell för den nationella kulturpolitiken. Varför då inte en modell som bygger vidare på de tankar som har gjort samverkansmodellen framgångsrik? Jag pratar alltså om en kultursamverkansmodell för den nationella nivån, där förutom regionerna och kommunerna, med dess politiker och tjänstemän, också den professionella kulturen, liksom den ideella kulturverksamheten i hela landet, får möjlighet att vara med, delta och påverka den nationella kulturpolitiken. Allt av riksintresse måste väl ändå inte ligga i ? Varför kan till exempel inte bli en nationell sommarscen för ? räknas ju som en av mest exklusiva utomhusarenor för opera och är dessutom en av världens vackraste utomhusarenor. Det måste väl ändå vara en perfekt miljö för under en sommarmånad? Det är något som jag är övertygad om att både och operakonsten skulle vinna på. Fler exempel finns runt om i vårt land. Men det är inte i första hand jag eller vi här i i som ska ta fram de förslagen. Det är som sagt över hela landet som professionen och kunskapen finns, och det är där den ska lyftas fram. Men det är inte bara den som ska lyftas fram. Om vi ser oss omkring kan vi se att det finns vad vi kan kalla döda, tomma ytor, inte minst i våra miljöer, som skulle bli livfullare men också kännas tryggare om de fylldes med kulturell verksamhet. här i har till exempel föreslagit att man ska öppna upp och erbjuda outnyttjade ytor i staden till kulturskapare. Det skulle skapa nya arenor för kulturskapare, liksom en attraktivare och tryggare stad. Som jag inledde med står jag bakom samtliga reservationer från och Alliansen. Men för tids vinnande väljer jag här att endast yrka bifall till reservation 1. 138 (L): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 4 under punkt 2, men jag står naturligtvis bakom också vår gemensamma alliansreservation 5 under punkt 3. När vi säger ”kultur för alla” kan man undra om vi verkligen menar det från hjärtat, i själva grunden. Självklart har alla människor rätt till kultur. Alla ska ha möjlighet att själva delta i kulturlivet. Det är ju ett av målen inom den nationella kulturpolitiken. Vi använder de orden ganska ofta, åtminstone i vårt utskott. Vi vet dock att många äldre av en rad olika skäl har svårt att ta del av kulturlivet i den vardag som de lever i. Vi vet också att de har svårt att inte bara ta del av utan också själva vara med och skapa. Vi vet vidare att ett aktivt och kulturellt rikt liv ger positiva hälsoeffekter. Ändå pratar vi mer än vi gör. Ett socialt sammanhang bidrar till en ökad känsla av välbefinnande, meningsfullhet och så vidare. Aktuell hjärnforskning visar hur kulturell verksamhet påverkar hjärnans funktioner positivt. Man kan till och med se det på en magnetkamerabild. Det går att se kulturens påverkan – visst är det fantastiskt! En rad forskningsrapporter går längre än så. vet vi att kultur har betydelse för hälsa och välmående, också som komplement till traditionell vård och medicin. Föregående talare har varit inne på samma tema. Det bedrivs ett stort antal projekt på flera håll i landet som på många platser är på väg att permanentas. Det är jättebra. Risken är dock överhängande att de delarna , när den särskilda finansiering som har legat hos inte längre finns, kommer att prioriteras ned och pågående projekt kommer att försvinna.