prot · H309124 · 2016-06-21 00:00:00 — Det ska vara enklare att starta och bygga upp det lilla företaget och det ska vara billigt att anställa sin första person. Vi från föreslår att arbetsgivaravgiften för den först anställde ska tas bort. Tjänstesektorn måste fortsätta att utökas med ett utbyggt RUT-avdrag som en nyckelkomponent. Så får vi till en tillväxt för alla och så får vi till reformer för att rätta till den tudelade arbetsmarknaden. Oavsett var man bor – på landsbygden, i mindre orter, i städernas förorter eller i innerstaden – ska man ha samma möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Landsbygden och städerna delar många utmaningar med varandra. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaningar kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. Politiken behöver därför utformas med en insikt om att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. är ett globalt miljöföredöme. Under såväl alliansregeringen som tidigare regeringar ökade den ekonomiska tillväxten som våra klimatutsläpp minskade. Svensk ekonomi tillhör de absolut mest klimateffektiva ekonomierna i världen. har bevisat att ekonomisk tillväxt kan ske parallellt med mindre miljöpåverkan och att miljö och ekonomisk tillväxt därmed går hand i hand. vill se ett brett reformprogram för att minska utsläppen och ställa om fordonsflottan, minska gifterna i vår vardag och öka den förnybara energiproduktionen, vilket innefattar förslag om att införa system för kvotplikt för fordonsbränsle men också ett bonus–malus-system för bilar och tyngre fordon, förbättrade förutsättningar för såväl storskalig som småskalig produktion av förnybar energi samt ökade investeringar i både laddinfrastruktur och energilagring. Vi behöver en nystart med grön skatteväxling. Det är en växling som den nuvarande regeringen tyvärr har lämnat därhän. I stället för att höja skatten på miljöstörande verksamhet och minska den på jobb höjer man på allt. Man höjer skatten på jobb och företagande sex gånger mer än skatten på miljöföroreningar. Det regeringen gör är ingen grön skatteväxling utan en riktigt röd skattehöjning. I regeringsställning bidrog till att skatten på jobb och företagande sänktes påtagligt. Men det finns mycket mer att göra. Skatten på arbete utgör mer än 1 100 miljarder av skattebördan i – skatten på föroreningar bara dryga 70 miljarder. Den skevheten har under det här året ökat drastiskt, med den budgetpolitik och den budget som vi nu har att förhålla oss till. Regeringen driver en negativ grön skatteväxling. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Och detta verkar fortsätta, herr talman. Den redan tidigare så kritiserade kilometerskatten på tunga transporter har gått från ett dåligt förslag till ett fullständigt uselt. har regeringspartierna haft som utgångspunkt att straffbeskattningen skulle vara i storleksordningen milen för lastbilstransporter. blev det känt att regeringens vägslitageskattekommitté nu aviserar ett förslag som innebär betydligt högre utgifter och kostnader: milen. Förslaget är en straffbeskattning på avstånd som inte tar hänsyn till miljönytta och innebär stora negativa konsekvenser för dem som bor på landsbygden och för det svenska näringslivet, speciellt för skogen som en viktig basnäring. Min uppmaning till regeringen är tydlig: Släng redan nu utredningens arbete i papperskorgen! Lägg idén om kilometerskatt åt sidan! Behovet av transparens och öppenhet i offentliga finanser kan inte nog understrykas. Väl fungerande, väl underbyggd, relevant och lätt tillgänglig information är centralt inom alla politikområden. Alliansregeringen redovisade effekterna av den förda politiken på en rad områden, bland annat på sysselsättningen. Betydelsen av en bra redovisning av skatteutgifter till har uppmärksammats i flera granskningar, bland annat av och . Att regeringen nu väljer att inte redovisa samhällsekonomiska effekter är en del i ett mönster som väcker kritik från allt bredare håll. För regeringen borde en analys av skatteförändringarna vara avgörande för att möjliggöra en prioritering mellan olika utgifter. Detta uppnås enbart när en förändring av skatteutgifter efterföljs av en bred och djup analys som i högsta möjliga grad är underbyggd av robust empiri. Avslutningsvis, herr talman: behöver en ekonomisk politik som tar ansvar för framtiden. Svensk ekonomi har ett stort förnyelsebehov. väjer inte för den utmaningen. Vi vet att ansvarsfulla reformer säkerställer att framöver fortsatt kommer att tillhöra världens rikaste, mest innovativa och tryggaste länder. Jag vill liksom yrka bifall till budgetmotion. Jag vill också yrka bifall till och gemensamma reservation i betänkande SkU25 när det gäller skatteutgifter. I detta anförande instämde (C). 55 (M): debatterar vi betänkandena Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter . När det gäller riktlinjerna för den ekonomiska politiken i stort vill jag hänvisa till vad min partikollega har anfört i debatten. Jag kommer i mitt anförande att fokusera på skattefrågorna. Jag vill börja med att yrka bifall till och gemensamma reservation i betänkandet om redovisning av skatteutgifter, så har jag den svåra delen gjord. Det är en utmanande tid i svensk politik, i och i hela världen. är ett litet och öppet land i utkanten av . Vi är oerhört beroende av vad som händer i vår omvärld. Det är nog få gånger tidigare som det har varit så tydligt att vi behöver ordning och reda och styrka för att kunna hantera både utmaningar som vi kan se komma och händelser som är svårare att förutse. Vi behöver bygga och robusta system. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Inte minst i spåren av vårt stora flyktingmottagande prövas jobbpolitiken och de offentliga finanserna. Vi behöver uppmuntra till jobb, företagsamhet och strävsamhet. Det är inte för sent att göra något åt det nya utanförskap som vi ser växa fram. Men det krävs mod och vilja. Det krävs arbete för drivkrafter – utan ideologiska skygglappar. Det är bara när det lönar sig att arbeta som vi förmår att verkligen hjälpa dem som har störst behov. I är det särskilt allvarligt att regeringen inte förmår ta sig an utmaningar. För som går, för varje försenad proposition och varje uteblivet reformförslag, blir det allt tydligare att regeringen saknar en plan. Men det finns en tydlig röd linje i regeringens politik, och det är att man konsekvent höjer skatterna på jobb och tillväxt. Det gäller de sociala avgifterna för unga och inkomstskatterna för väldigt många. Det gäller och . Det gäller särskild löneskatt för äldre. You name it! Det är hisnande 32 miljarder i skattehöjningar som blir till 38 miljarder . Detta sker i en kontext då vi ser stora utmaningar och det är avgörande att vi får fler människor som jobbar – inte färre. När vi behöver fler som kan gå från bidrag till jobb och företagande, då väljer regeringen en väg som gör det dyrare att anställa, mindre lönsamt att arbeta och mer förmånligt att inte arbeta. Det är en politik som inte visar vägen ur det nya utanförskapet. Regeringens skattehöjningar slår rakt ned i vardagen hos helt vanliga hushåll. Över 1 miljon löntagare får höjda inkomstskatter – av barnmorskorna. För en familj med två vuxna medelinkomsttagare som använder och som kör bil kommer regeringens skattehöjningar totalt att kosta . Att man väljer att ge sig på och är en gåta, när man säger sig ha en jobbagenda. RUT-reformen skapade 20 000 nya jobb. Tre av fyra av de jobben gick dessutom till människor som kom direkt från arbetslöshet. har skapat en helt ny bransch, där kvinnor, inte sällan utlandsfödda, ofta startar företag. Hälften av alla kvinnor som driver företag inom RUT-sektorn är födda utanför . Det kan jämföras med alla företagare, där siffran i stället är . Denna reform, som otvivelaktigt har skapat jobb och möjligheter till entreprenörskap, väljer regeringen att rulla tillbaka. Det är en mycket skadlig strategi, och det är en anmärkningsvärd prioritering. kommer mina kollegor från regeringssidan att påstå att man inte bara ska se till skattehöjningarna, utan att det viktiga är att man ser vad skatterna används till. De brukar hänvisa till investeringar. Ett sådant exempel på investering är på näringspolitik. Men detta motsvarar , eller en mycket liten vätskemängd i den av alla skattehöjningarna på jobb och tillväxt som regeringen har genomfört. En annan så kallad investering är traineetjänsterna. Det blev inte så mycket av dem heller. Man tar alltså från utrymme som skapar jobb och satsar på åtgärder som inte skapar jobb. Det kommer att stå oss dyrt. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Den analysen delas av regeringens egna ekonomiska experter som för fram massiv kritik när det gäller den ekonomiska politiken. bedömer att regeringens politik leder till en varaktig minskning av antalet sysselsatta med 15 000–20 000 personer. kritiserar regeringens totala ovilja att inse och räkna med att höjda skatter leder till att människor blir mindre benägna att betala skatt och därmed väljer att arbeta mindre. Det leder enligt till att regeringen inte alls kommer att få in de skatteintäkter som den har räknat med när den höjer skatten. Det betyder i sin tur att det reformutrymme som man har intecknat inte kommer att finnas. leder det till ohållbara finanser. Sammantaget kan man konstatera att den skattepolitik som regeringen går fram med inte är en politik för jobben. Det är en politik som slår mot hushållens ekonomi och som urholkar de offentliga finanserna. Vi kommer aldrig att ställa oss bakom en politik som drabbar hushållen. När regeringen genomför kortsiktiga skattehöjningar som inte klarar välfärdens finansiering presenterar vi tillsammans med våra kollegor i Alliansen en plan som får det att gå ihop. Centralt i den planen är att ekonomin växer, att fler kommer i jobb och att det lönar sig att arbeta. Därför satsar vi 9 miljarder på att sänka skatten för dem som har låga inkomster. Om vi ska trygga framtidens välfärd måste vi bli fler som bidrar genom arbete. Arbeten skapas i företag. Företagens välmående och konkurrenskraft är en förutsättning för morgondagens trygghet. Det måste vi ha i åtanke vid varje politiskt beslut. Jag tänkte avslutningsvis komma in på regeringens redovisning av skatteutgifter . I skrivelsen väljer man att försöka analysera två skatteutgifter: ROT-arbeten och investeringssparkontot. Mot bakgrund av det stora antalet förändringar av skatteutgifter som man genomför är det olyckligt att man inte väljer att analysera fler utgifter. Det är också allvarligt att de båda analyser som man genomfört uppvisar tydliga brister. Det saknas konsekvenser vad gäller skatteintäkter, risk för svartarbete och villkoren för de seriösa företagen. Öppenhet och transparens är fundamentala delar i vår demokrati. Att var och en ska kunna få tillgång till relevant information är en förutsättning för en demokratisk granskning av den förda politiken. I och med att regeringen tillträdde 2014 har den transparensen minskat, och man redovisar inte fullt ut effekterna av den egna politiken. I vår reservation uttrycker vi en innerlig förhoppning om att man genomför en bredare analys med redogörelser för enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekter. Regeringens politik måste kunna tåla en sådan granskning. 56 (S): Den ekonomiska debatten kan ibland bli väl mycket siffror och teknik. Men som debatten inte minst här har visat är väldigt många av de målsättningar vi sätter upp och det vill vi göra avhängiga den ekonomiska politiken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter debatterar vi riktlinjerna för den ekonomiska politiken som lagts fram i regeringens vårproposition. De är centrala för en stor del av den politik som vi för och som möjliggörare för nödvändiga investeringar, som understödjare av vår agenda för ett mer jämlikhet, och som främjare av en god och hållbar ekonomisk utveckling och bekämpande av arbetslösheten. En viktig del av den ekonomiska politiken är just skattepolitiken. Precis som det står i regeringens proposition syftar skattepolitiken främst till att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Utöver det ska skattepolitiken bidra till hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. När vi tog över regeringsmakten efter valet ärvde vi stora underskott i de offentliga finanserna och en hög arbetslöshet och ökande klyftor. Den borgerliga regeringen, vars arv det var, hade som bärande idé att sänka skatterna nästan oavsett vilket samhällsproblem det var som skulle lösas. Det fungerade inte. Vi har bytt inriktning. I stället för att sänka skatterna investerar vi i välfärd och utbildning, för vi vet att det stärker individer och samhälle. Vi ser till att fördela resurser mer rättvist för att jämlikhet är rätt, men också för att vi vet att mer jämlika samhällen också är mer framgångsrika samhällen. Precis som mina meddebattörer redan nämnt höjer vi också skatter. Vi har många konflikter om det, och det är inget konstigt i sig. Vi har olika grundläggande uppfattningar om skatt. Vissa av mina borgerliga kollegor skulle kanske gå så långt som att säga att skatt är stöld. Och för åtminstone ett av de borgerliga partierna är motståndet mot skatter helt fundamentalt. Men det går – som tidigare sa att jag skulle säga – inte att se på skattepolitiken isolerat. Den hänger ihop med vad skatteintäkterna används till. Det är faktiskt ganska sällsynt att höra borgerliga politiker stå här i kammaren och förorda stora minskningar av det offentliga åtagandet eller att det behövs mindre personal i skolan och vården. Så måste man se på skattepolitiken. Ambitionerna för välfärden kräver också en viss skattenivå. Jag skäms inte över de skatter vi tar ut i , tvärtom. Det är vad som har gjort mycket av det goda med vårt samhälle möjligt. Det finns ett brett stöd för att vi ska betala höga skatter efter bärkraft. Jag tycker, herr talman, att det är intressant att se tillbaka på den argumentation som fördes av de borgerliga partierna i valrörelsen, högljutt ackompanjerade av olika intresseorganisationer. En rödgrön regering och dess skattepolitik skulle innebära en katastrof för sysselsättningen, inte minst för unga. Alla minns kanske inte det , men det gör jag. Så hur har det gått? Vi har den lägsta arbetslösheten , och ungdomsarbetslösheten har sjunkit kraftigt. Jag säger inte att det bara är regeringens och vår politiks förtjänst. Orsak och verkan är lite mer komplicerat än så, och allt har politiken inte rådighet över. Men det säger något om det felaktiga i de brösttoner vi hörde i valrörelsen. Det säger kanske också något att flera av de borgerliga partierna har släppt taget om exempelvis nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga och tonat ned retoriken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Men vi ser i prognoserna att arbetslösheten kommer att öka igen framöver när många nya personer kommer ut på arbetsmarknaden . Det är av största vikt att vi rustar dessa människor med utbildning och praktiska färdigheter. En väldigt viktig insats är och kommer att vara de många snabbspår som har tillskapats och också det kunskapslyft som håller på att sjösättas. Det kommer också att krävas många fler och nya initiativ för att klara att motverka höjningen av arbetslösheten. Det är intressant och lite fascinerande med den retorik som vi har hört från flera av de borgerliga debattörerna om en tudelad arbetsmarknad. Så brukar man definiera den arbetsmarknad som de borgerliga partierna vill tillskapa, nämligen med ett B-lag där man pressar ned löner och villkor för en grupp på arbetsmarknaden. Jag får inte riktigt ihop det med min förståelse av vad den tudelad arbetsmarknad är. Det är just det vi bekämpar. Vi bekämpar en tudelad arbetsmarknad som innebär att vi har en grupp som ska få sina löner sänkta och bli det som kallas working poor. Vi måste givetvis också bekämpa det mer eller mindre permanenta utanförskap från arbetsmarknaden som vi kan se växa fram i vissa grupper. Tittar man på de grupper som hamnar i långvarig arbetslöshet ser man att det finns något väldigt genomgående, nämligen att man har kort och bristfällig utbildning. Det är där vi behöver sätta in insatserna, och det gör den här regeringen. I vårpropositionen, precis som i finansutskottets betänkande, diskuteras det ekonomiska läget i vår omvärld. har gått och går starkt, men på många håll ser vi en svagare ekonomisk utveckling. Det finns också finansiella och geopolitiska hot mot den ekonomiska utvecklingen. Som ett litet, exportberoende land är sårbart för ekonomisk instabilitet. Därför är det viktigt att vi, genom den ekonomiska politik vi för, stadigt minskar budgetunderskottet som vi gör satsningar för att stärka den ekonomiska utvecklingen. Jag vill också betona vikten av något som är lite av ett rött skynke för : arbetslöshetsförsäkringen. Vi har efter de borgerliga regeringsårens vanvård stärkt arbetslöshetsförsäkringen, och det finns flera skäl till det. Det handlar såklart om den enskilda löntagarens ekonomiska trygghet i omställning men också om att underlätta matchning på arbetsmarknaden och motverka en nedåtgående lönepress. En bra arbetslöshetsförsäkring fungerar dessutom som en automatisk stabilisator i händelse av vikande konjunktur. När människor inte kastas rakt ut i fattigdom om de förlorar arbetet upprätthålls konsumtionen, och fallet i efterfrågan minskas. Det är svårt att stå beredd för en ekonomisk kris. Men vi vidtar åtgärder för att stå rustade om olyckan skulle slå till, och vi följer noga utvecklingen i vår omvärld. Som jag sa ska skattepolitiken också bidra till ett miljömässigt hållbart samhälle. Det är ett område med stora utmaningar, inte minst när det gäller klimatet. Detta är en fråga som vår generations politiker inte får misslyckas med. hörs i debatter att står för en så liten del av de globala utsläppen att det inte spelar någon roll vad vi gör. Men då glömmer man att vi står för en ännu mindre del av jordens befolkning. Tänk om alla länder skulle resonera så! Det är en helt orimlig position, och det tror jag att de allra flesta förstår. Vi måste ta vårt ansvar. står ut; vi har gjort det . Vi ska ta vara på vår roll som internationellt föredöme. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter För att vi ska kunna ta det ansvaret för klimatarbetet är skattepolitiken viktig. Genom den tillämpar vi principen om att förorenaren ska betala och skapar ett omställningstryck som driver fram innovationer och teknikutveckling. Vi vill helt enkelt öka miljöstyrningen i skattepolitiken. Det är en ansvarsfull politik. En allt viktigare fråga för skattepolitiken är arbetet mot internationell skatteflykt och skatteundandragande. Det är av naturliga skäl svårt att veta exakt, men beräkningar visar att det rör sig om svindlande summor. Detta urholkar inte bara skattebaserna, utan det snedvrider också konkurrensen till nackdel för de seriösa företagare som gör rätt för sig. presenterade sin BEPS Action Plan. Det arbetet håller nu på att implementeras i och i andra nationella parlament liksom i EU. Ett EU-direktiv som innehåller delar av BEPS Action Plan antogs av Ekofin. Jag hoppas att vi kan fortsätta i den anda som huvudsakligen har rått – en bred enighet om att detta är ett viktigt arbete. Det har stundvis vacklat , men jag hoppas att vi kan komma tillbaka dit. Regeringen kommer att fortsätta att ta initiativ, och vi implementerar som sagt delar just . Regeringen presenterade ett tiopunktsprogram för att motverka skatteflykt och skatteundandragande. Detta är en viktig fråga för men också för den globala rättvisan. Därför arbetar vi också aktivt med att finnas i utvecklingsländerna för att bygga upp en fungerande skatteförvaltning där. ska jag inte överskrida min talartid mer, herr talman, utan jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och önska kollegorna en skön sommar! 57 (M) replik: Det här är en klassiker: När man höjer skatten på alkohol räknar regeringen med att människor ska dricka mindre, och när man höjer skatten på tobak räknar man med att de ska röka mindre. Men inte räknar regeringen med att människor ska jobba mindre när man höjer skatten på arbete! Det är märkligt; det tycker även expertmyndigheter som . Det är också mycket kritiskt till att regeringen frångår de tidigare principerna att redovisa effekterna av sina reformer, bland annat vad avser sysselsättning och långsiktiga offentliga finanser. har, i brist på beräkningar från regeringens sida, gjort egna beräkningar av effekterna av de höjda skatter på arbete som regeringen genomför. Man har då funnit att skattehöjningarna inte alls får de effekter som regeringen hade tänkt sig. Det beror naturligtvis på att det lönar sig mindre att arbeta och att människor därför inte känner sig motiverade att ta ett extra jourpass eller att gå från bidrag till arbete. När regeringen helt bortser från sådana effekter och kallt intecknar skatteinkomster som man aldrig någonsin kommer att få skapar man ett hål i budgeten. Plus och minus går inte ihop. Men det måste de göra. Därför är min fråga till regeringspartierna vad de avser att göra för att täppa till hålen. Kommer ni att låna ytterligare än ni gör trots att vi är inne i en högkonjunktur, eller kommer ni att bli tvungna att dra ned på välfärden? 58 (S) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Det där argumentet är verkligen en klassiker. Jag har hört det när det gäller jämförelser mellan skatten på alkohol och tobak och skatt på arbete. Men det är kanske mer en klassiker i debatter mellan MUF och SSU än i den här kammaren. Det finns lite olika syften med olika skatteförändringar. Olika skatteförändringar påverkar givetvis människors och företags beteenden. Det är inte alltid helt enkelt att göra beräkningar, om man ska vara helt ärlig. Vi har tittat på detta i skatteutskottets utvärderingsgrupp när det handlar om beräkningskonventionerna och prognoserna för intäkterna av alkohol- och tobaksskatten och sett att inte heller de alltid slår helt rätt. Ekonomi är dynamiskt, och en budget är inte bara en matematisk uträkning. Man ska dock givetvis följa och utvärdera effekterna av de reformer man genomför både på intäkts- och på utgiftssidan. Detta görs också. I skrivelsen med en redogörelse för skatteutgifter görs analyser av de två olika områden där det har gjorts förändringar. tog ju också upp detta i sitt anförande. Jag kan utläsa av de motioner som har kommit in från och att de inte är helt nöjda med analyserna. Det kanske inte alltid går att göra alla tillfreds med denna typ av analyser, men det är ett arbete som kommer att fortsätta på både och på övriga ställen. Som nämns i betänkandet har vi också som utskott ett ansvar för att följa upp effekterna av de reformer som vi fattar beslut om. Det är saker som har diskuterats inom ramen för detta arbete. 59 (M) replik: Det finns olika syften med olika reformer, säger . Jag skulle jättegärna vilja veta: Vad är syftet med att höja skatten för 1 miljon vanliga människor? Jag tycker att det blir allt tydligare att regeringen saknar en plan för statens finanser. Man höjer skatterna och ökar bidragen. Man har slutat att redovisa effekterna av den egna politiken eftersom man vet att de är negativa. Med en dåres envishet hänger regeringen fast vid tron på framtida så kallade investeringar och räknar med inkomster som man aldrig någonsin kommer att ha. Detta är en politik som gräver hål i statens plånbok, och notan går raka vägen till helt vanliga hushåll och konsumenter. På ett eller annat sätt blir det de som får betala. När de offentliga finanserna försvagas är det också till slut de allra svagaste som drabbas.