prot · H30980 · 2016-03-15 00:00:00 — Tredje vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 2 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att Liberalernas riksdagsgrupp anmält som suppleant i civilutskottet samt att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält och som suppleanter i . Tredje vice talmannen förklarade vald till Tredje vice talmannen förklarade vald till Tredje vice talmannen förklarade vald till § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2015/16:26 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från trafikutskottet. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:454 Interpellation 2015/16:454 Samarbetet med AWEPA av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att kammaren är fullbokad . Interpellation 2015/16:472 Interpellation 2015/16:472 Jägarnas finansiering av det allmänna uppdraget om viltvård av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 5 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM54 Direktiv och förordning om ändring av datum i vissa EU-rättsakter på värdepappersmarknadsområdet KOM(2016) 56, KOM(2016) 57 till finansutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:NU11 Genomförande av mätinstrumentdirektivet och direktivet om icke-automatiska vågar 2015/16:AU6 Integration 2015/16:FöU7 Beredskap för kris och krig 2015/16:JuU21 Kriminalvårdsfrågor 2015/16:SfU12 Socialavgifter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande och utlåtande 2015/16:MJU10 Skogspolitik 2015/16:MJU13 Cirkulär ekonomi 2015/16:FiU26 Kommunala frågor § 7 Svar på interpellation 2015/16:425 om strandskyddet 1 Klimat- och miljöminister (MP): Fru talman, åhörare, interpellant och riksdagsledamöter! har frågat statsrådet vad statsrådet ämnar göra för att lätta på strandskyddet i . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det svenska strandskyddet är tillsammans med allemansrätten unikt i ett internationellt perspektiv. Strandskyddsreglerna syftar till att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till naturupplevelser och för bevarandet av biologisk mångfald i strandnära områden. Strandzonen är särskilt viktig för biologisk mångfald. finns vissa möjligheter i strandskyddsreglerna för att främja landsbygdsutveckling och lokalt beslutsfattande. Som jag utvecklade vid interpellationsdebatten rörande interpellation 2015/16:326 av , , kräver ett väl fungerande strandskydd ett ändamålsenligt regelverk och en god tillämpning. Strandskyddsdelegationens insatser med att i enlighet med sitt uppdrag utföra och samordna en informations- och kunskapsinsats om tillämpningen av strandskyddsreglerna har fyllt en viktig funktion, och delegationens betänkande kommer att hanteras vidare i . Flera förändringar i strandskyddslagstiftningen har gjorts . Framför allt har ändringarna förändrat förutsättningarna genom att beslutsrätten i högre utsträckning har flyttats till kommunerna och dispensmöjlighet för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, , har tillkommit. Vidare trädde en regel om nya möjligheter för upphävande av strandskyddet vid små sjöar och vattendrag i kraft så sent som . Jag och regeringen följer noga frågan om strandskyddsreglernas tillämpning och betydelse för både samhällsutvecklingen och bevarandet av de värden som reglerna syftar till att skydda. 2 (M): Tack, ministern, för svaret! Strandskydd är en fråga som engagerar i många olika dimensioner, inte minst eftersom vi människor tycker om att bo i nära anslutning till vatten. Drömmen för många är att bo helt eller delvis i vattennära områden. Huvudregeln i strandskyddsreglerna gäller . Det kan utvidgas om särskilda skäl föreligger för det. Det ska då utnyttjas endast vid särskilda skäl. Tyvärr finns det väl mycket som talar för att det på olika sätt missbrukas i länsstyrelsernas bedömning av den lagstiftning man har att förhålla sig till, det vill säga lagstiftarens intention var något helt annat än det sätt som man gör bedömningarna på ute på länsstyrelserna. Det är inte rimligt att den politiska viljan inte följs. Vi har i nästan en kilometer strand per kvadratkilometer. Det är väldigt mycket strand och strandlinje i vårt land. Det är inte bara rimligt att vi bygger strandnära, utan det är också helt nödvändigt i många delar av landet för att vi ska kunna fortsätta att expandera när det gäller boenden. Länsstyrelserna har gjort en översyn av det utvidgade strandskyddet. Den är färdig. Strandskyddsdelegationens arbete är klart, och slutbetänkandet är överlämnat. En majoritet i riksdag har beslutat om ett tydligt tillkännagivande till regeringen om att man ska återkomma med reformerade strandskyddsregler. Avser regeringen att återkomma till med ett förslag till reformerade strandskyddsregler enligt tillkännagivande? 3 (L): Strandskydd verkar vara en ständigt aktuell fråga. Det har väl sin förklaring i det som tog upp, att människor gärna vill bo och vistas vid stränder. Som ministern talade om handlar det om både tillgänglighet och biologisk mångfald. Det är viktiga saker. Från Liberalernas sida kan vi vara väldigt tydliga med att vi står bakom ett generellt starkt strandskydd utifrån de grundläggande syften som nämndes här: tillgänglighet och biologisk mångfald. Det var även grunden och utgångspunkten när vi gjorde de förändringar som skedde 2009 och 2010. Huvudinriktningen var att vi skulle kunna differentiera strandskyddet utifrån skyddsvärdhet, naturligtvis, men också utifrån exploateringsgrad. Det skulle kunna bli vissa möjligheter inom glest befolkade områden i landet att få lättare regler kring strandskyddet. Man skulle då ha större möjligheter att bygga strandnära. Det handlade mycket om bostadsbyggande och om att man skulle kunna skapa ett attraktivt boende i hela landet. Vilken betydelse det kan ha kan man alltid spekulera i. Men tog upp att människor gärna vill bo strandnära, så vi kan väl ändå dra slutsatsen att det är ett attraktivt boende. Det som sedan var en stor förändring var att man skulle se över alla områden med utvidgat strandskydd. Det fanns ju även i den gamla lagstiftningen ett utvidgat strandskydd . Men under diskussionen när lagstiftningen togs fram var ett av huvudmotiven till att det skulle ses över att det hade skett väldigt schablonmässigt. Man kunde egentligen inte motivera varför det var på just dessa avsnitt. Man hade tagit hela kuststräckor eller hela sjöar rakt av. Det var det viktiga och huvudinriktningen i fråga om att man före skulle ta nya beslut kring det här. Jag vill påstå att de beslut som sedan togs var nästan lika schablonmässiga som de var tidigare, så den delen av lagstiftningen fick egentligen aldrig något genomslag. Jag ser inte att de intentioner som fanns fick något genomslag. Det är väl en av de saker som vi måste kunna diskutera vidare. Det andra som inte har fått genomslag gäller LIS-områdena. Man har inte utnyttjat den rättigheten. Varför har man inte gjort det? Det hänger väl på kommunerna, på lagstiftningen och på tillämpningen, skulle jag tro. Men det gäller ändå att se var haken ligger någonstans. Då kommer vi till slut fram till det som är det viktiga. Det handlar om tillämpningen. Precis som ministern redovisar i sitt svar har Strandskyddsdelegationen tittat på det, och det hanteras nu vidare i . Det är väl ett svar som många ministrar både i den här och i föregående regeringar har gett. finns det ett tillkännagivande om att vi vill ha de här mer ändamålsenliga strandskyddsreglerna och att det känns brådskande, så vad händer i den frågan , ministern? Vad är nästa steg? Från Liberalernas sida har vi poängterat hur väldigt viktig den här frågan är kopplat just till bostadsbyggandet. Landsbygd, bostadsbyggande och tillämpning är nyckelord i sammanhanget. 4 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för intressanta frågor kring en fråga som jag ofta är här i kammaren och diskuterar med olika ledamöter! Som jag redovisade i svaret var det en interpellationsdebatt för endast . Jag förstår självklart att intresset är stort kring hur vi ytterligare kan stimulera inte minst bostadsbyggandet i hela . Hela land behöver användas. är ett vattenrikt land. Vi som bor här gillar att vistas nära vatten, och det är också en av grunderna till att strandskyddsreglerna har vuxit fram i vårt land. Allmänhetens tillgång till de strandnära zonerna har nämligen varit så viktig. Detta blir en målkonflikt i det lokala perspektivet om det är några som vill bo och avskärma dessa stränder så att en vidare allmänhet inte kan nyttja dem. Sedan har vi, vilket också poängterades i svaret, naturligtvis den, som man kan tycka, schablonmässiga men vetenskapligt baserade ståndpunkten att just strandzonen, mellan det biologiska livet i hav och sjöar och det biologiska livet på land, är en väldigt känslig zon. Ett generellt skydd och stöd till de insatser som görs för biologisk mångfald i den zonen skulle jag säga är en nyckel till att vara både kostnadseffektiv och effektiv när det gäller implementeringen av målsättningar som handlar om att vi ska levande sjöar, hav och skogar i och en biologisk mångfald på alla ledder. Detta bidrar strandskyddslagstiftningen till på ett effektivt sätt just i och med att strandzonen har dessa kvaliteter. Jag har deltagit i debatter i den här kammaren kring avvägningar, och de ganska stora åsiktsskillnader som finns mellan partierna har hanterats väl genom att vi diskuterar igenom vilka justeringar och steg framåt man kan ta. Det gäller bland annat steg för att säkerställa tillräckligt med utrymme på lokal nivå på landsbygden för att planera för en utveckling som också innebär bostadsbyggande, till exempel att det finns särskilda skäl för ett decentraliserat beslut för strandnära boenden. I andra delar av landet, till exempel i storstadsområdena där allmänheten är mycket större, är det i stället extra viktigt att hävda strandskyddsbestämmelserna i förhållande till allmänheten. Detta återges också i den lagstiftning som finns kring landsbygdsutveckling och de så kallade LIS-områdena, som nämndes av Tysklind. Jag har förstått att flera länspartier är väldigt besvikna över vad man åstadkom med de ändringar som man genomförde under den förra mandatperioden, och jag tror att det är viktigt att vi ser och verkligen tar till oss vad som händer i tillämpningen. Där var Strandskyddsdelegationens arbete viktigt, inte minst för att sprida information och likvärdighet kring detta i hela land. Om man vill slå vakt om de här bestämmelserna ska man inte tro att det jobbet är gjort i en handvändning och någonting som man snabbt kan återkomma med som en pamflett till riksdag, för då tror jag bara att förändringen blir till det sämre. Vi har sett att de förändringar som gjordes under den förra mandatperioden inte alla gånger har avsedd effekt, och vi ser också att reglerna är ganska komplexa och komplicerade. Regeringen kommer att återkomma och svara på tillkännagivandet; det gör alltid regeringen. 5 (M): Det är klart att strandskyddet engagerar, precis som ministern tar upp här i sitt anförande och som jag sa, just för att människor tycker om att bo och vistas i vattennära miljöer, och just därför debatterar vi de här frågorna väldigt ofta. Det handlar både om att kunna bebygga fler delar av våra städer och om att öka attraktiviteten på landsbygden och på mindre orter, där man skulle kunna uppnå det genom att öppna upp fler områden nära stränderna. Den sammanlagda längden på den svenska fastlandskusten är . Det är lite drygt nio och ett halvt varv runt jorden. Hela denna sträcka kan inte vara lika skyddsvärd som lagstiftningen ytterst gör gällande när det gäller att nyttja 300-metersregeln. Man måste kunna bebygga mer än vad man gör . Ministern följer frågan, säger hon. Jag menar att ministern borde göra mer. Hon kanske andas det i sitt andra svar här i kammaren, att regeringen avser att på något sätt återkomma. Det är ju fullt rimligt att regeringen gör det när det finns ett tillkännagivande. Visst finns det en viss besvikelse från oss som tyckte att den lagstiftning som genomdrevs borde ha lett till mer. Vår ambition var ju att tillgängliggöra mer bebyggelse i strandnära områden, och då är det klart att det är det vi hade velat se och inte en hårdare tillämpning. Min allianskollega var inne på att en del givetvis också handlar om tillämpningen av de lagar och regler vi har, och därför är det viktigt att man även följer den delen. Jag ställer frågan en gång till: Kan ministern tänka sig att göra mer än att bara följa frågan? Jag menar att det bör göras mer. Det kanske var det ministern menade, och då får hon gärna säga det igen. 6 (L): I grunden tror jag faktiskt inte att det finns så stora meningsskiljaktigheter och motsättningar kring det här, och jag tycker fortfarande att den lagstiftning som jag var med och tog fram 2008 och som började gälla 2009 i grunden är bra. Den var tydlig i många stycken och lade fast vissa saker. Det handlade inte om att bygga på stränder och stänga av stränder, utan det var tydlighet kring att det alltid var tvunget att finnas passagemöjligheter, och även om det var ett lågexploaterat område fick man liksom inte ta hela stranden i anspråk. Det finns alltså väldigt mycket bra i den lagstiftningen, så jag tycker att den måste kunna utvecklas bättre. När det handlar om att stränderna är viktiga ur tillgänglighetssynpunkt och när det gäller biologisk mångfald kan vi också vara helt eniga. Att lägga ut generellt är att göra en schablon, men det tycker jag är helt rimligt att göra utifrån att det inte går att detaljbedöma allting. Så kan man göra på vetenskaplig grund. Men när man sedan går vidare upp emot tycker jag nog att man får ställa högre krav på vetenskapen och att det måste få vara differentierat. Man skulle kunna hårdra och säga att på vissa ställen kanske det ska vara 150, 200, 300 eller till och med , men säger lagstiftningen . Det krävs lite mer vetenskap. Den stora frustrationen från Liberalernas sida är väl snarare att lagstiftningens intentioner inte har slagit igenom i tillämpningen. Det handlar mest om möjligheten att i glesbebyggda områden och på landsbygden kunna utnyttja möjligheten att bo på attraktiva ställen i strandnära lägen, naturligtvis inte på stranden utan i strandnära lägen. Det är den frustrationen som finns, och det är väl det hela tillkännagivandet handlar om. 7 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för engagerade inlägg i en fråga som livligt diskuteras! Jag hör dock lite nyansskillnader från de två debattörerna här, där särskilt den interpellation som ursprungligen ställdes av till , där han skriver att strandskyddet kategoriskt hämmar tillväxt och värdeökning på landsbygden, ganska tydligt är generellt skeptisk till vad strandskyddsreglerna har för värde. Det är att inte se till vad den lagstiftningen har för syfte, det vill säga att bidra till en attraktiv landsbygd, ett effektivt arbete med biologisk mångfald och ett effektivt arbete för att göra bebyggda miljöer attraktiva. Vi känner alla att det behöver byggas mer i . Jag vet att det finns många anledningar till att det byggs och inte byggs. Numerärt sett på hur mycket byggande som kan komma igång får vi konstatera att också helt andra frågor spelar roll, inte minst frågan om infrastruktur. Om områden ska bebyggas krävs det också framdragen infrastruktur. Här finns en betydligt större uppgift för staten att säkerställa den. Det är självklart att de strandnära lägena är attraktiva att vistas i, att bo i och att utveckla områden i. För det ska vi ha en adekvat lagstiftning som tar hänsyn till de värdena. Regeringen följer frågan och tittar på om det finns anledning att göra ändringar, men jag tror att man får vara klok och titta på om det enbart handlar om regeländringar eller om det finns andra typer av ändringar som man behöver titta på – sett till de erfarenheter som inte minst den förra regeringen gjorde. Det fanns vissa intentioner som i stora delar sammanföll med hela uppfattning men som inte kunde realiseras på ett tillräckligt tydligt sätt, vilket har lett till frustrationen . Låt mig ställa ett par frågor tillbaka till . Står man bakom strandskyddsbestämmelserna? Vad menar man i så fall ska skyddas av strandskyddet? Så som interpellationen är formulerad finns det frågetecken. 8 (M): Ministern hör nyansskillnader mellan och Liberalerna i debatten. Det vore möjligen en underdrift av mig att påstå att det säkert kan vara så att det finns en del nyansskillnader mellan regeringens två samarbetspartier Socialdemokraterna och , men vi kanske ska lämna den debatten därhän. Så skulle jag vilja påstå i alla fall. Vi står givetvis bakom det tillkännagivande som en majoritet av , däribland , har skickat till regeringen. Det är väl egentligen det som den här interpellationsdebatten handlar om, tidigare interpellationsdebatter har handlat om och möjligen också framtida interpellationsdebatter om strandskyddet kommer att handla om. Vad avser regeringen att göra för att uppfylla det som finns i tillkännagivandet? Det är vad debatten handlar om. Jag tackar för debatten. Jag har ingen annan uppfattning än att det är bra att i så bred samstämmighet som möjligt göra den här typen av förändringar. Låt mig ställa min första fråga till ministern igen. Tycker ministern att tillämpningen av lagstiftningen fungerar bra eller inte? Om den inte fungerar bra, är ministern beredd att göra någonting åt det i enlighet med tillkännagivande? 9 Klimat- och miljöminister (MP): Även jag får tacka för debatten. Jag upprepar mitt svar att regeringen kommer att återkomma till med svar på de tillkännagivanden som beslutar om. Det kommer vi att göra även i denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2015/16:448 om energipolitiken 10 Statsrådet (S): har frågat mig om det är min och regeringens uppfattning att vattenkraften ska hanteras först i för att sedan följas av eventuella beslut, eller om regeringen tänker hantera förslag om vattenkraften ensidigt och vid sidan av . Jag vill inleda med att konstatera att vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning som enskild produktionskraft men också när det gäller stora och medelstora kraftverk som regler- och balanskraft. Vattenkraften bidrar starkt till ett konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av energi och är avgörande för omställningen till ett helt förnybart energisystem. Den proposition som aviserats för är inte en riktad proposition om vattenkraft utan handlar generellt om vattenverksamheter, vilket alltså är betydligt bredare. Ett underlag för den aviserade propositionen är betänkanden. Denna utredning tillsattes av den förra regeringen, som ansåg att delar av den nuvarande regleringen av vattenverksamheter var föråldrad och därför behövde ses över. En central utgångspunkt för propositionen är dessutom att säkerställa att följer de åtaganden som följer av medlemskapet i Europeiska unionen. Av direktiven till framgår att det ska göras en översyn av energipolitiken som omfattar långsiktiga förutsättningar för produktion, överföring, lagring och användning av energi. Fokus för arbetet är förhållandena för elförsörjningen –2030. Vissa frågor inom energiområdet behöver givetvis hanteras som kommissionens arbete pågår eftersom det gäller frågor som behöver hanteras . Ett sådant exempel är propositionen om förlängd effektreserv som överlämnades till . arbete handlar om att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken med särskild tonvikt på den framtida försörjningen med el. Vattenkraftens roll i energisystemet kommer naturligtvis att vara en helt central del i detta arbete. 11 (M): Tack, ministern, för svaret! Energi är helt avgörande för både hushåll och företag. Det är viktigt att dessa kan kräva en trygg elförsörjning. Det är viktigt för att trygga jobben. Historiskt har vi klarat den uppgiften väl i . Jag menar att om ska fortsätta att vara ett industriland och företagarland måste vi hålla fast vid en trygg elförsörjning också . Vi kan se att det finns ett antal utmaningar för på både kort och lite . Det finns ett antal utmaningar kortsiktigt vad gäller den svenska kärnkraften. Över tid finns stora möjligheter, inte minst med ny förnybar energi. Det sker mycket teknikutveckling. Vi har också att diskutera hur villkoren ser ut för investeringar . Men vattenkraften, fru talman, kommer att vara en nyckelfråga framåt i den svenska energipolitiken. Vattenkraft är närmast att betrakta som en kronjuvel i det svenska energisystemet. Andra länder önskar att de har vattenkraft i den omfattning som har haft. Den ger både baskraft och reglerförmåga på ett kostnadseffektivt sätt. Det är lite märkligt, fru talman, att det har varit en debatt i där man nästan självpåtaget har velat minska ned, ändra om och trycka tillbaka vattenkraften när den har ställts mellan olika miljö- och samhällsintressen. ser vi ekonomiska utmaningar för förnybar energi som vindkraft och ekonomiska svårigheter för exempelvis den svenska kärnkraften. Vårt parti är tydligt med att vi i det landskap vi nu befinner oss i, med de utmaningar som finns, måste göra alltmer för att politiskt värna och utveckla vattenkraften, inte vid omprövningar trycka ned utan tvärtom trycka upp effektuttaget i den svenska vattenkraften för att ytterst trygga företagsamhet och jobb. För oss handlar det om att titta på vad Havs- och vattenmyndigheten kan göra som ansvarig myndighet i vissa delar. Det handlar om att se till att leva upp till EU:s vattenkrav utan att slumpa bort viktig vattenkraftsproduktion. kan göra saker för att se hur effektuttaget kan utökas. Sedan kommer jag in på frågan om . Det pågår en statlig utredning som har att titta på hur en framtida energipolitik kan se ut. Kommissionen ska jobba hela 2017. har regeringen sagt att det ska komma en proposition om vattenkraft. Det är en nyckelfråga. Därför är det rimligt att fråga ministern hur vattenkraften ska hanteras. Vi vet att regeringen ensidigt och vid sidan om fattade ett antal energipolitiska beslut med stor effekt. Till exempel höjdes kärnkraftsskatten kraftigt, vilket fick negativa effekter och har bidragit till en del av den situation vi kan se på området. Ska vattenkraften hanteras i eller utanför ? Jag tycker inte att var jättetydlig i det svar han precis läste upp. Menar man från regeringens sida allvar med att man ska föra samtal mellan partierna och ta en seriös diskussion och värna både vattenkraften och storheten i energisystemet bör de tas inom kommissionen. Den andra fråga som inställer sig är: Vad vill regeringen? Vad vill Socialdemokraterna och med vattenkraften? är tydliga med att vi måste fatta ett antal beslut som gör att vi värnar och utökar vattenkraftsproduktionen. Också på detta område vet vi inte vad och resten av regeringen tycker. För att runda av: Ska vattenkraften hanteras i eller utanför ? Vad vill och regeringen med den viktiga vattenkraften? 12 Statsrådet (S): Tack, , för viktiga frågor i en angelägen fråga, nämligen energipolitiken! Låt mig till att börja med slå an en positiv ton. Jag välkomnar ändrade inställning till den svenska industrin. I regeringsställning hade inställningen att industrin tillhörde gårdagen. Den var någonting som vi hade haft men inte längre hade. Jag tror att det exakta citatet från före detta statsministern var: The industry is basically gone. Det verkar nu vara andra ljud i skällan. Det tycker jag är bra. Jag delar uppfattningen att industrin inte bara har varit viktig för historiskt utan också är väldigt viktig för när det gäller såväl sysselsättning som exportinkomster för landet.