prot · H40927 · 2016-11-11 00:00:00 — Det är inte mina eller pengar vi talar om, utan vi talar om svenska skattebetalares pengar, som de har tvingats betala för att vi ska kunna finansiera den svenska skolan, äldreomsorgen och sjukvården. Men försvinner dessa pengar. De läcker ut från välfärden och skolan och hamnar någon helt annanstans. Vi har inte rätt att ta ut skatt för att sedan tillåta läckage från den skattefinansierade välfärden. Det är därför jag beskriver detta läckage som en stöld från svenska folket, precis på samma sätt som det är en stöld från svenska folket när offentliga verksamheter inte bedrivs effektivt. Vi har en skyldighet att säkerställa att varje skattekrona används till det som den är avsedd för. Vi kan inte säkerställa detta med dagens regelverk. Det är möjligt nu för företag som tar del av offentliga medel för att bedriva offentlig välfärdsverksamhet att dra ned på bemanningen, försämra kvaliteten och ha lägre löner för dem som gör jobbet, för att maximera vinsten. Det borde inte vara tillåtet, och vi borde sätta en gräns för detta. Det borde inte vara en fråga som blir kontroversiell. Jag vill påminna om att systerparti i är emot vinstintresse i skolan. systerparti i är emot vinstintresse i skolan. Så är det i , i och i . Inget annat land har tillåtit experimentet med vinstjakt i skolan. Vi har gjort det, och vi kan konstatera att svensk skola inte mår bättre . 30 (M): Vi har väldigt många utmaningar, inte minst i svensk skola. Men jag tycker att det är fel att angripa det som fungerar. Om jag kan få vård av hög kvalitet och slippa stå i kö till samma pris som jag kan få sämre vård och stå i kö för, då väljer jag naturligtvis det snabba, bra sättet att få vård. Vi talar alltså om kvalitet, eftersom det är kvaliteten som gör skillnad. Man sätter prislappen, till exempel i den kommunala skolan och i den privata skolan i samma kommun, utifrån vad den kommunala verksamheten kostar. Vore det inte bättre att fokusera på kvaliteten i stället för att utmåla ett stort antal företagare i som giriga och säga att de stoppar undan pengar i ? Kvaliteten i svensk välfärd behöver öka. De privata företagen bidrar till det. De senaste exemplen som visar detta finns till exempel inom skola och äldreomsorg. I en nyligen genomförd undersökning av de externt rättade PISA-proven framgår att friskolor presterar i snitt 14 poäng bättre – ungefär tre månaders studier – än de kommunala skolorna. När det gäller äldreomsorgen framgår det av senaste enhetsundersökning att de privat drivna äldreboendena uppvisar bättre kvalitetsresultat i fråga om 18 av 22 indikatorer. Varför ska vi angripa det som fungerar? Lägstanivån på kvaliteten måste upp i hela landet. Det kan vi nå tillsammans med företagare och andra aktörer som jobbar inom vård, omsorg och skola genom att vi ser och lär av varandra och låter kvaliteten vara det avgörande. Framtiden visar dessutom på stora utmaningar med exempelvis en ökad andel äldre i befolkningen med behov av vård och omsorg. För att klara välfärdsåtagandet krävs det både kvalitetsförbättringar och ett förbättrat resursutnyttjande. Då kan vi göra skillnad. Då undrar jag igen: Varför vill Socialdemokraterna göra detta till en pengafråga, där man utmålar företagare som sliter som giriga i stället för att tala om vad det handlar om, nämligen kvalitet? Inför tydliga kvalitetskrav och inspektioner och se till att det får konsekvenser om man inte når uppsatta mål. Vi behöver nämligen högre kvalitet i välfärden. Vi behöver inte kväva företagare. 31 Statsrådet (S): Det är ingen som angriper välfärdsföretagare som sliter hårt. De berörs inte ens av det förslag som diskuteras och som vi kommer att remissbehandla. Förslaget går ut på att om man går in i välfärden och investerar kapital för att förbättra välfärden ska man också ha rätt till en rimlig avkastning. Det är inget kontroversiellt förslag. Det är så det är i resten av . Men det som vi säger nej till är det faktum att vi har amerikanska riskkapitalbolag som söker sig till svensk skola för att ta svenska skattepengar, som ska användas till svenska lärare, som vinstutdelning till ägarna. Det är det som vi säger nej till. Vi vill ha ett långsiktigt ansvarstagande och seriösa företagare i den svenska välfärden, som använder skattepengarna till det som de är avsedda för. Om företagarna har gått in med ett kapital ska de också ha en rimlig avkastning på detta kapital. Men vi måste få bort de aktörer som är ute efter snabba pengar och som går in i dessa verksamheter för att maximera vinsten. Svensk skola är inte vilken marknad som helst. Den är ingen marknad. Svensk skola ska fokusera på kvalitet och de behov som eleverna har. Svensk skola ska fokusera på hur vi höjer kunskapsresultaten i , så att vi klarar oss i den konkurrens som vi har i vår värld. Svensk äldreomsorg borde fokusera på att höja kvaliteten genom att öka bemanningen och minska belastningen på de kvinnor som sliter i äldreomsorgen. Då borde det inte vara tillåtet att dra ned på bemanningen och sänka lönekostnaderna för att maximera vinsten. Men det är tillåtet . Vi ser att det faktiskt finns en hel del företag där ute som maximerar sin vinst genom att ha så dåliga villkor som möjligt för sina anställda. Det borde inte vara tillåtet. som sköter sig och som levererar kvalitet i välfärden är välkomna och ska vara välkomna, och vi ska ha ett strategiskt partnerskap med dessa företag. Men de som tillåts dra ned på kvaliteten och försämra för medarbetarna för att maximera vinsten ska inte finnas i svensk välfärd. Vi kan inte bara allmänt tala om kvalitet utan att se till att reglerna säkerställer hög kvalitet och sjysta villkor för dem som sliter i välfärden. Vi kan inte bara allmänt tala om kvalitet i skolan utan att ta tag i den vinstjakt i den svenska skolan som ledde till att vi hade gymnasieskolor som gick i konkurs och elever som stod utanför dörren och ville komma in men möttes av lappar om konkurs. hade dessa skolor haft stora vinstutdelningar till ägarna som tagits från våra skattepengar som skulle användas till skolan. Detta händer inte i något annat europeiskt land, men det händer i . Ska vi tillåta att detta fortsätter i vårt fantastiska land? Eller ska vi stå upp för den princip som inte borde vara kontroversiell, nämligen att svenska skattepengar ska användas till svensk välfärd och stanna där och inte lämna vårt land och hamna i skatteparadis? Borde inte detta vara en princip som även ställer sig bakom? 32 (M): Vi är helt överens om att svensk skola ska ägna sig åt kunskap, och det känns skönt. Men när av friskoleaktörerna faktiskt har bara en eller två skolor och bara åtta aktörer har fler än tio skolor, tycker jag att statsrådet ger en otroligt felaktig bild när han står i denna kammare och talar om hur alla pengar från välfärden strömmar ut till och till andra ställen. Jag tycker att det är tråkigt. Jag tycker också att vi ska säkerställa reglerna, men reglerna behöver inte betyda de ekonomiska reglerna. Det är absolut viktigare att tala om de kvalitativa reglerna. Vilka mål ska vi ha i svensk skola, för äldreomsorg och så vidare, och hur når vi dit? Och vad händer om vi inte når dit? Då talar vi om något som faktiskt kan leda till enorma kvalitetsförbättringar. Då behöver vi lära av varandra, och då behöver vi lära av fristående aktörer och av duktiga kommunala aktörer. Det är endast så vi kan bli bättre, inte genom att kväva företagare med konstiga ekonomiska experiment. 33 Statsrådet (S): Jag tackar för denna debatt. Jag tror att vi måste ställa en mycket grundläggande fråga, nämligen: Varför anser åtta av tio svenskar att vi ska begränsa vinsterna i välfärden? Jag skulle kunna vara mer specifik: Hur kommer det sig att av de borgerliga väljarna vill stoppa eller begränsa vinsterna i välfärden? Svaret är enkelt: De ser verkligheten. De möter verkligheten när de möter stressade lärare som får allt svårare i sin arbetssituation för att det dras ned på bemanningen. De ser verkligheten och är oroliga för kvaliteten i äldreomsorgen och det faktum att rätt så många, både offentliga och privata aktörer, har en alltför låg bemanning i äldreomsorgen. Alltför många av dem som sliter i äldreomsorgen har usla villkor med delade turer och drömmer om en heltidsanställning. Och de har låga löner. Denna situation förbättras inte av kommersialiseringen och vinstjakten, utan tvärtom. De som betalar priset för vinstjakten och kommersialiseringen i välfärden är de kvinnor, de undersköterskor, de lärare och alla andra yrkesgrupper som sliter i välfärden. Pengarna satsas nämligen inte i tillräckligt stor utsträckning på dem utan försvinner ut som vinster. Jag är övertygad om att det som nu gör ändå är bra. De börjar, åtminstone i debattartiklar, problematisera vinster i välfärden. Det är ett bra steg. Men det måste leda till att också tar ställning för regelförändringar som sätter svensk välfärd och svenska brukares behov främst. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:297 Oklart underlag gällande beslut om personlig assistans av (M) till statsrådet (S) 2016/17:298 Specificering och redovisning av läkemedelsförmånen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:299 Lagstiftningen mot droghandel av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:300 Skärpta straff för allvarliga våldsbrott av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:301 Underlättande för forskning av (M) till statsrådet (S) 2016/17:302 Drönarföretagens svårigheter efter ny dom av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:303 Treårig tandhygienistutbildning av (L) till statsrådet (S) 2016/17:304 Västsaharier som stoppas från COP 22 av av (V) till statsrådet (MP) 2016/17:305 Försvarsmaktens kostnader för statsflyget av (M) till försvarsminister (S) § 9 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:244 Kurdistanregionen av (L) till statsminister (S) 2016/17:247 Statsministerns besök i av (L) till statsminister (S) 2016/17:252 glömda krig av (S) till utrikesminister (S) 2016/17:261 ICC:s framtid i av (L) till utrikesminister (S) 2016/17:263 Riskanalys av polisens omorganisation av (M) till statsrådet (S) 2016/17:264 Säkerheten på svenska rastplatser av (M) till statsrådet (S) 2016/17:269 Brott mot äldre av (M) till statsrådet (S) § 10 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 6 anf. 24 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Ärende för hänvisning till utskott § 4 Svar på interpellation 2016/17:57 om resultat för 100-klubben 1 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2 (M) 3 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 4 (M) 5 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 6 (M) 7 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 5 Svar på interpellation 2016/17:58 och 75 om statligt subventionerade jobb 8 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 9 (M) 10 (M) 11 (M) 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 13 (M) 14 (M) 15 (M) 16 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 17 (M) 18 (M) 19 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 6 Svar på interpellation 2016/17:69 om anslagshöjningen till kommunerna 20 Statsrådet (S) 21 (M) 22 Statsrådet (S) 23 (M) 24 Statsrådet (S) 25 (M) 26 Statsrådet (S) § 7 Svar på interpellation 2016/17:85 om påstådda övervinster i välfärden 27 Statsrådet (S) 28 (M) 29 Statsrådet (S) 30 (M) 31 Statsrådet (S) 32 (M) 33 Statsrådet (S) § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 9 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 10 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2016