prot · H40946 · 2016-12-14 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 8.) § 6 Allmän miljö- och naturvård Allmän miljö- och naturvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop. 2016/17:1 delvis) 101 (M): Jag vill börja med att säga att vi inte deltar i anslagsbeslutet eftersom vårt förslag till budgetramar har fallit. Jag hänvisar i stället till vårt särskilda yttrande. Jag tänker ägna mitt anförande åt att tala om klimatpolitik eftersom klimatfrågan är enormt viktig. De allra flesta är också överens om att vi måste få ned klimatutsläppen . Det är helt enkelt brådskande. syn på både klimatpolitiken och miljöpolitiken är att den först och främst bör ta sin utgångspunkt i hållbarhetsbegreppet och dess balans mellan de tre olika ingående delarna: miljö, ekonomi och sociala frågor. Därutöver bör den vila på fyra grundfundament. Det första är internationella överenskommelser. Många miljöproblem, och särskilt klimatutmaningen, är gränsöverskridande. Därför krävs breda internationella lösningar för att detta ska fungera. Det andra gäller teknikutveckling. Vi tror att i stället för att man till exempel begränsar människors möjlighet att resa kan ny teknik minska utsläppen från resorna. Det tredje handlar om marknadsekonomiska verktyg. Politiken varken kan eller ska försöka lösa allt, men när politiken agerar är det viktigt att det sker med verktyg som hänger ihop med hur marknaden fungerar i övrigt. Det fjärde handlar om kostnadseffektivitet. Väldigt mycket kan i och för sig lösas utan att staten behöver spendera en massa av skattebetalarnas pengar. Men när pengar väl spenderas är det viktigt att det görs på ett sätt så att man uppnår största möjliga miljönytta per krona. Allmän miljö- och naturvård är ett parti som brukar betona vikten av ordning och reda. Ofta handlar det om ekonomi och behovet av ordning och reda i statsfinanserna. Men om det är något område där det kanske till och med är ännu viktigare med ordning och reda är det klimatpolitiken. Eftersom det är bråttom att få ned utsläppen är det otroligt viktigt att vi vet att de insatser som vi gör verkligen leder till så stor klimatnytta som möjligt. Det måste finnas beräkningar över vilka utsläppsminskningar olika åtgärder leder till. Här finns minst två stora problem med regeringens klimatpolitik. Det första problemet är att regeringen verkar sakna samlade beräkningar över hur stora totala utsläppsminskningar den förda politiken beräknas leda till. Det är faktiskt smått häpnadsväckande, för det betyder ju att regeringen famlar i blindo. Om man inte har några beräkningar av vilka resultat den förda politiken förväntas uppnå, hur ska man då veta om man gör tillräckligt eller om man gör rätt saker? Det andra problemet är att för de åtgärder där det faktiskt finns beräkningar – det gäller till exempel Klimatklivet – är klimatnyttan per satsad krona besvärande låg. Den genomsnittliga kostnaden per ton utsläppsminskning är nästan , enligt . Det ska jämföras med exempelvis mekanismen för ren utveckling, CDM, där priset är per ton. Klimatutmaningen är global, vilket betyder att varje ton utsläpp är lika skadligt oavsett var det sker. Det betyder också att varje ton vi kan minska utsläppen med är lika viktigt oavsett var det sker. För klimatet gör utsläppsminskningen lika stor nytta oavsett om den görs i , i eller i . Regeringen slår sig ofta för bröstet och talar om hur mycket pengar man spenderar på klimatpolitiken. Men det är faktiskt helt ointressant. Det viktiga är vilket resultat som uppnås. säger nej till regeringens klimatkliv, men satsar vi mer än regeringen på internationella insatser såsom CDM. De här åtgärderna ger alltså 50 gånger större klimatnytta per krona än regeringens klimatkliv. Det betyder att även om vi använder mindre av skattebetalarnas pengar än vad regeringen gör åstadkommer vi större minskningar av klimatutsläppen. Vi fokuserar på resultat medan regeringen fokuserar på dyr och ineffektiv symbolpolitik med mycket begränsad klimatnytta. Beträffande den aviserade flygskatten är det ännu värre. Utsläppsminskningarna ligger på maximalt , och det är inklusive höghöjdseffekterna. Skatten beräknas kosta . Det betyder att prislappen, som i första hand resenärerna på landsbygden tvingas betala, blir per ton utsläppsminskning – att jämföra med internationella klimatinsatser såsom CDM, där ett tons utsläppsminskning kostar . Det betyder att internationella insatser är 150 gånger mer kostnadseffektiva. De ger 150 gånger större klimatnytta än flygskatten ger. Flygskatten är dyr och ineffektiv symbolpolitik. Allmän miljö- och naturvård Tycker då inte att vi ska göra någonting alls i ? Den svenska utmaningen finns framför allt i transportsektorn. Där behöver vi bland annat en ny fordonsbeskattning som bättre styrs av klimatprestanda. Trots mycket prat har regeringen ännu inte levererat något sådant förslag. I väntan på att ett sådant förslag kommer har regeringen förlängt Alliansens supermiljöbilspremie. Det tycker vi är bra; vi matchar det också fullt ut i vårt budgetförslag. Regeringen lånar pengar till dyra och ineffektiva åtgärder i Klimatklivet, som jag nämnde tidigare. Vi säger liksom samtliga övriga oppositionspartier nej till det. Vi lägger i stället separata pengar på laddinfrastrukturen för elbilar. För fordonsbränsle vill vi se ett system med en reduktionsplikt där utsläppen successivt minskar, ett marknadsbaserat system som premierar bränslen med bra klimatprestanda och ger långsiktiga spelregler för de aktörer i branschen som ligger i startgroparna för att producera biodrivmedel – utan att belasta statsbudgeten i någon större omfattning. Även här lyser regeringsförslagen tyvärr helt med sin frånvaro. På tal om saktfärdighet är det också värt att notera att av regeringens så kallade historiska satsning ligger efter den här mandatperioden. Klimatpolitik är inte en tävling om vem som spenderar mest pengar. Det handlar om att göra rätt saker för att åstadkomma så stor klimatnytta som möjligt. Regeringen för tyvärr både en ineffektiv klimatpolitik och en ansvarslös ekonomisk politik, och våra barn löper risk att få betala notan för båda. 102 (S) replik: föreslår kraftiga neddragningar på utgiftsområdet som vi debatterar här , på miljöbudgeten. Som vanligt i moderat politik går skattesänkningar före investeringar som får fart på och ställer om vårt land i en mer hållbar riktning. Ni har ju prövat skattesänkningar som svar på allt tidigare. Det fungerade inte då och lär inte fungera nu heller. Det är en rejäl slakt på hela Miljösverige som målas upp i budgetförslag. Det är neddragningar på 2,1 miljarder i förhållande till regeringens förslag. På flera myndigheter skulle det bli kaos och omfattande uppsägningar. Massor av bra miljöarbete skulle skrotas. Jag tar några exempel. Ni drar ned med 55 miljoner på anslag. Ni har inte några extra pengar till den viltvårdsmyndighet ni har sagt att ni vill skapa, så i verkligheten är neddragningarna kanske ännu större. Ni drar in mer än en tredjedel av anslaget för skötsel av värdefull natur och mer än en tredjedel av anslaget för sanering av värdefull mark. 23 miljoner ska bort från Kemikalieinspektionen. Det här är i mitt tycke helt oseriösa och oförklarade åtgärder som i verkligheten skulle förlama miljöarbetet . Min fråga rör Klimatklivet, som ni helt vill skrota. Vad säger du, , till dina moderata kollegor i kommunpolitiken som har skrivit under ansökningar om klimatinvesteringar? Ska de välja att inte göra de investeringarna, eller ska de dra ned på någon annan investering i kommunerna för att få råd? 103 (M) replik: Allmän miljö- och naturvård Socialdemokraterna fokuserar sin vana trogna på att höja skatterna rejält. Det är en skattehöjning med 40 miljarder på jobb och tillväxt bara , och sedan väljer man att spendera en del av det här på så kallade satsningar. Det är dock bara en bråkdel av skattehöjningarna. Det handlar om ett par miljarder av de här 40, alltså en tjugondel av satsningarna, som läggs på miljöområdet. Som jag nämnde i mitt anförande är det dessutom ganska irrelevant hur mycket pengar man spenderar. Det viktiga är vilka resultat man uppnår. Det kan väl vara på sin plats att också fundera på kaoset som beskriver att det skulle bli med den enorma neddragningen. Så här är det: Det här är i praktiken en återgång till nivå men med en uppräkning på . Det är alltså inte så att det här anslaget har legat på över 8 miljarder , utan det här är den rödgröna regeringens sätt att bedriva dyr och ineffektiv symbolpolitik. Man plockar in massiva intäkter i form av skattehöjningar på jobb och tillväxt, och sedan spenderar man dem på insatser som ger väldigt begränsade resultat. Det är inte bra politik. Det kommer dessutom att skada miljön i längden, för om vi tänker oss att hållbarhetsbegreppet handlar om såväl miljö som ekonomi och sociala frågor kan vi se att om insatser som regeringen gör slår mot jobb och tillväxt kommer vi att ha fler människor som blir arbetslösa jämfört med vad vi annars skulle ha. Vi kommer också att ha mindre pengar, och i slutänden kommer det att ge sämre möjligheter att göra insatser för miljön. När det gäller Klimatklivet skulle jag säga att ett av problemen med de insatser som har gjorts när man har utvärderat tidigare motsvarande program, till exempel Klimp, är att det – utöver att det är dålig kostnadseffektivitet – handlar om insatser som ofta skulle ha gjorts i alla fall. Det är alltså dålig så kallad additionalitet. Det är pengar i sjön och insatser som skulle ha gjorts i alla fall. 104 (S) replik: Det känns lite speciellt att höra en moderat säga att pengar inte är viktigt. Däremot håller jag med om att det viktiga är resultatet. Då kan man i när smälter – om man inte riktigt tror på det kan man använda sig av Nasas satellitbilder – titta på den mängd koldioxidutsläpp som fortfarande sker över vår del av världen och fundera på var ansvaret ligger och hur vi bäst kan bidra till att ställa om och världen i en mer hållbar riktning. Men låt oss titta på det här med resultat, som är viktigt. 582 ansökningar har inkommit när det gäller Klimatklivet. Det är oerhört populärt och kommer att ge årliga utsläppsminskningar på växthusgaser. Det motsvarar 50 000 bensinbilar som kör ett varv runt jorden. Det här är resultat på riktigt. Vi plockar bort växthusgasutsläpp. Allmän miljö- och naturvård Just den här åtgärden anser att vi ska skrota helt och hållet. Man baserar det på gamla rapporter och gamla åtgärder, inte på hur det är nu med de nya metoder och nya verktyg som vi har för att mäta utsläpp men också mäta ansökningarna som kommer in och som visar att detta ger reella utsläppsminskningar. Det är oerhört populärt, vi vet resultaten, det är effektivt – och det ger inte bara klimatnytta utan också samhällsnytta i form av mer kollektivtrafik, som gör det lättare för människor att ta sig till och från jobbet, och annat som är viktigt. Och det skapar jobb. Men detta ska plocka bort. Jag tycker faktiskt inte att du svarade på frågan: Vad säger du till dina moderata kollegor runt om i landet som har sökt dessa pengar och vill använda dem till sådana här investeringar? Ska investeringarna läggas åt sidan, eller ska man plocka bort andra viktiga investeringar i kommunerna för att kunna göra detta? 105 (M) replik: Jag vet inte om jag uttryckte det som att pengar inte är viktigt. Pengar är visst viktigt, men det viktiga är ju vad de används till, det vill säga resultatet. Det lät åtminstone som om vi var överens om just det. Men sedan svävar Ernkrans ut i fria fantasier igen. Det är ju ingen som har sagt att det inte är viktigt att isarna i smälter eller att mängden koldioxid i atmosfären ökar. Det är just det som är argumentet för att vi behöver göra kostnadseffektiva insatser. Detta handlar om att minska klimatutsläppen så mycket som möjligt här och . Du påstår, , att mina uppgifter om insatserna kommer från gamla rapporter, men siffran över utsläppsminskningarna kommer från från . Så den rapporten är väl inte jättegammal. Det som beskrivs är att Klimatklivets totala kostnader, som är 1,9 miljarder sett över hela perioden, ska ge en utsläppsminskning på . Det motsvarar per ton. Låt oss säga per ton, om det möjligen skulle bli något bättre än man har trott. Det innebär 50 gånger sämre kostnadseffektivitet för de åtgärderna jämfört med de internationella insatserna. Varför är det viktigare att spendera de pengarna här, på en symbolpolitik som ska visa att Socialdemokraterna och vill göra något? Varför är det viktigare än att göra insatserna där man kan få bäst och störst resultat i form av utsläppsminskningar? Det är ju det som är hela poängen bakom vår kritik av Klimatklivet: Kostnadseffektiviteten är väldigt dålig. Det är också det besked jag ger till kommunalråd oavsett parti. Om man gör bedömningen att insatserna är effektiva för att få ned utsläppen i kommunerna ska man göra dem, och då får man också ta den kostnaden själv. Men när det gäller statens pengar behöver vi ta ansvar för hur mycket vi kan minska utsläppen med de pengar vi väljer att spendera. Vi har 50 gånger större kostnadseffektivitet i våra insatser jämfört med Klimatklivet. 106 (V) replik: sa att han ville tala om miljön och klimatet, men i denna debatt är det leverans som räknas. Vi debatterar ju budgeten, utgiftsområde 20. Det är klimat- och miljöbudgeten i den stora, omfattande statsbudgeten. Allmän miljö- och naturvård I detta betänkande kan man jämföra det budgetförslag som regeringen lagt fram med stöd av med vad jag skulle kalla fem nyanser av brunt: och de andra högerpartierna med i spetsen. Vi kan gå in och titta på de oerhört viktiga anslagen inom detta utgiftsområde. Vi har till exempel skydd av värdefull natur: att vi ska kunna skydda mer, skapa naturreservat och så vidare. Den budgetposten vill halvera – dra ned med . Vi har åtgärder för värdefull natur, som vill dra ned eller . Vi har klimatinvesteringar i , som precis debatterades här. Det anslaget tar bort helt och hållet; försvinner från våra kommuner, regioner och företag som vill ställa om lokalt. Vi har det viktiga klimatanpassningsarbetet: att vi ska kunna ställa om våra samhällen så att de blir hållbarare och inte drabbas så hårt av klimatförändringen. Det anslaget mer än halverar ; man skär ned med . Vår expertmyndighet på detta område, , får en kraftig neddragning på med politik. , jag vill fråga dig: Hur kan nedskärningar på detta område leda till ett större miljö- och klimatansvar? Och varför är det alltid någon annan som ska ta ansvaret för miljön och klimatet i politik? 107 (M) replik: Jag ska tala om för hur det kan vara på det viset. Jag har sagt det tidigare. Vi når alltså större utsläppsminskningar med vårt budgetförslag än ni gör. Vi lägger våra pengar på insatser som är 50 gånger mer effektiva för att minska klimatutsläppen. Där har du den väsentliga skillnaden. Vi behöver inte plocka in 40 miljarder i skatter på jobb och tillväxt, som i nästa steg kommer att slå mot såväl ekonomi som människor och miljö, för att finansiera sådana här dyra och ineffektiva åtgärder. Sedan försöker , liksom tidigare , dra växlar på att det skulle vara sådana enorma neddragningar och bli ett sådant kaos. Jag vill påminna om det jag sa tidigare: Detta är alltså i princip en återgång till nivåer, plus . Det är alltså ett lägre anslag än regeringen har; det är alldeles rätt. Vi gör helt enkelt inte samma prioritering och tycker inte att vi behöver spendera de summorna – särskilt inte om man sätter det i relation till att ni plockar in 40 miljarder i ökade skatter för att finansiera detta. Vi tror att väldigt många åtgärder kan vidtas och fungera bra i alla fall. Det viktigaste är ändå klimatfrågan. Jag måste säga att det är smått häpnadsväckande att regeringen gång på gång slår sig för bröstet och berättar hur mycket pengar man spenderar och talar om åtgärderna. Det låter ju jättebra att man minskar utsläppen med motsvarande x tusen bilar, men problemet för regeringen är att de insatser vi föreslår skulle ge en 50 gånger större utsläppsminskning. Om man inte har kontroll på sina siffror och vet vad man beräknas nå fram till kommer man att gå fel, och det är tyvärr det regeringen har gjort i denna fråga. 108 (V) replik: Allmän miljö- och naturvård och tycks leva i en fantasivärld som inte finns på riktigt. Att åtgärder skulle göra mer nytta stämmer över huvud taget inte. Vi vet ju att många av de projekt som vill lägga sina begränsade – vill jag understryka – resurser på över huvud taget inte blir av. leder de till att människor tvångsförflyttas från de områden där de bor, som i i norra , där man har byggt en stor vattenkraftsanläggning. Det kan vara så att man satsar på kolkraftsprojekt i med internationella investeringar i så kallade CDM-projekt. Det kan vara trädplanteringar där träden inte finns kvar . Det är inte additionella projekt, och detta har utvärderats och kritiserats i en mängd oberoende undersökningar. Det vi gör, , är att vi ställer om på riktigt. Våra kommuner, regioner, landsting och företag gillar dessa projekt. Det är därför har fått in så otroligt många ansökningar – nästan 600 projekt har blivit av. Det är inte x bilar, . Det är 50 000 bilar som kör ett varv runt jorden; så stor är den positiva klimateffekten av detta. Vi ska komma ihåg att med politik blir det inga nya laddstationer, inga nya biogasanläggningar, inga satsningar på fjärrvärme, ingen utbyggd cykelinfrastruktur, ingen klimatinformation så att vi kan ställa om lokalt och kommunicera om klimatet med våra kommuninvånare. Det är den krassa sanningen om politik, där man drar ned med mer än 2 miljarder på detta viktiga utgiftsområde. Så jag vill återigen fråga: Hur kan dessa stora neddragningar, , leda till positiva effekter för miljön och klimatet? Det gör de inte. 109 (M) replik: Det var intressant att höra att tydligen inte har någon tilltro till internationella projekt, bland annat FN:s program för att få ned klimatutsläppen. Det tycker jag är ett tråkigt besked, för detta tror jag är bland det allra viktigaste vi kan göra för att få ned utsläppen. Det innebär inte att det inte finns problem även i de programmen; det gör det självklart. Det finns exempel på att det inte fungerat som det var tänkt och till och med fungerat dåligt. Men jag är ändå övertygad om att detta är bland det absolut viktigaste vi kan göra. Det var väldigt tråkigt att höra från att han inte alls tror på den typen av program. Det hade jag faktiskt inte förväntat mig. Att kommuner och landsting gillar dessa projekt är väl ganska lätt att förstå – de kan ju få finansiering till hälften av saker som de kanske till stor del ändå hade tänkt göra. Så var det åtminstone med Klimp:en, där additionaliteten som sagt var dålig. Oavsett detta är det klart att man blir glad om man får hälften av kostnaden för att göra något betald. Men det är ju någon som betalar för detta. Allmän miljö- och naturvård Höjda skatter på jobb och tillväxt med 40 miljarder kommer att slå även mot kommunerna. Med lägre tillväxt och färre jobb blir det också lägre skatteintäkter för dem i slutänden. säger att det skulle bli färre laddstationer. Det är helt fel. Vi har separata pengar för laddinfrastrukturen; låt mig vara tydlig med det. Problemet för och regeringspartierna är fortfarande att även om det skulle motsvara 50 000 bilar innebär våra motsvarande pengar 50 gånger 50 000 bilar, alltså 2 ½ miljon bilar. Då slår vi er fortfarande. Vi fokuserar på att begränsa utsläppen, inte på att begränsa transporterna. Vi tycker att regeringen borde komma fram med ett bättre fordonsskattesystem. Vi tycker att man borde komma med ett förslag till reduktionsplikt för att få ned utsläppen i transportsektorn. Vi har förslag om saker och ting som borde göras, men regeringen är dålig på att leverera. 110 (MP) replik: Detta har varit en intressant diskussion. Det är spännande att ändå diskuterar klimatpolitik. Självklart är det bra att vi hjälper till att minska klimatutsläppen i andra delar av världen. har vi dock en blocköverskridande överenskommelse om hur vi ska minska utsläppen även i . Självklart måste vi göra en hel del för att kunna åstadkomma det. Jag ser också att Klimatklivet är en viktig del i det. Jag skulle vilja ta upp något som inte sa något om i sitt anförande, nämligen de viktiga anslagen för skydd och skötsel av värdefull natur. lämnade alliansregeringen en proposition till . Det var en svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Sedan beslutade i enlighet med regeringens förslag att vi ska skydda av land- och sötvattensområden och av de områdena . Detta ska vi göra för att bidra till att uppfylla nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Man satte också ett hektarvärde: ytterligare skogsmark skulle skyddas , jämfört med . har sedan slagit fast att detta mål inte kommer att uppnås om man inte anslår extra pengar. Det är precis detta som regeringen nu gör. Man har anslagit ungefär 1,2 miljarder till skydd av värdefull natur. Det är ett anslag som vill halvera. Jag skulle därför vilja fråga : Står inte längre bakom detta mål, som faktiskt alliansregeringen tog fram? 111 (M) replik: börjar med att ta upp de blocköverskridande överenskommelserna och syftar väl då framför allt på Miljömålsberedningen. Det är kopplat till klimatfrågan och vikten av att minska utsläppen. Jag delar åsikten att det är viktigt att minska utsläppen och att göra det snabbt. Jag tycker att Miljömålsberedningen också har en bra plan för hur detta ska kunna ske. Den ligger också väl i linje med de förslag som vi har när det gäller transportsektorn. Det är detta vi tycker att man ska fokusera på. Man ska alltså inte fokusera på att minska transporterna i sig utan på att minska utsläppen från transportsektorn, till exempel genom att införa en reduktionsplikt, där vi följer den utsläppsminskningsbana som Miljömålsberedningen har. Reduktionsplikten bör följa den, så att vi får ned utsläppen från transporterna för de delar av fordonsflottan som inte kommer att kunna drivas med el eller på annat sätt inom överskådlig framtid. Vi får inse att en stor del av de bilar som rullar på vägarna kommer att finnas kvar 2030. Allmän miljö- och naturvård Detta är det enskilt viktigaste som regeringen skulle kunna göra här på hemmaplan. Det är en fråga vi äger själva och där verktygen egentligen finns. Det handlar bara om att komma loss. Där händer dock ingenting, tyvärr. tar upp andra aspekter och frågor som rör andra anslag. Vi talar till exempel om åtgärder till skydd för värdefull natur. Vi har alltså valt att göra en återgång till anslagen med en viss uppräkning. Det stämmer alltså att det är en tydlig neddragning i förhållande till regeringens förslag. Men det beror på att vi har andra prioriteringar när det gäller hur man tar in dessa pengar. Det är ganska lätt att ta in mycket pengar i ökade skatter och ändå ha ett stort underskott, som regeringen har i sitt budgetalternativ. Vi har en budget i balans. Vi tar inte in 40 miljarder i ökade skatter. Därför måste vi också göra lite andra prioriteringar. 112 (MP) replik: Eftersom jag satt i Miljömålsberedningen vet jag att det finns många fler förslag där för att få ned klimatutsläppen utöver att se till att vi får andra drivmedel för bilarna. En viktig del är att vi slog fast att cykel-, gång- och kollektivtrafik ska vara den gällande när man planerar tätorter, större tätorter och städer, liksom att det ska gå buss och tåg mellan orterna. Stadmiljöavtalen är ett viktigt sätt att få detta till stånd. De handlar om att ge statsbidrag till städer för att gynna kollektivåkandet och också öka byggandet. Det finns ju en stor bostadsbrist i landet. Det är projekt som inte skulle bli av utan statsbidrag. Att till exempel dra spårvägar i städer är väldigt dyrt. Det är få eller inga kommuner som klarar av det utan att få statsbidrag. Men låt mig återgå till detta med skydd av värdefull natur.