prot · H40920 · 2016-10-25 00:00:00 — § 1 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2015/16:58 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från . § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2016/17:42 Interpellation 2016/17:42 Regeringens agerande angående Nordstream 2 av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang och resa. § 4 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM17 Direktiv om en europeisk kommunikationslag och ny förordning om Berec KOM(2016) 590, KOM(2016) 591 till trafikutskottet 2016/17:FPM18 Förordning om en fond för hållbar utveckling inom ramen för den externa investeringsplanen KOM(2016) 581, KOM(2016) 586 till utrikesutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:NU7 En samlad torvprövning 2016/17:NU6 Konkurrensskadelag 2016/17:NU5 Kollektiv förvaltning av upphovsrätt 2016/17:FiU6 AP-fondernas verksamhet 2016/17:FiU8 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2016/17:JuU2 Genomförande av EU:s försvarardirektiv 2016/17:JuU3 om Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn över brottsbekämpande myndigheter 2016/17:CU2 Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy 2016/17:MJU4 Vildsvin och viltskador 2016/17:TU3 Genomförande av EU:s direktiv om arbetstidens förläggning vid transporter på inre vattenvägar 2016/17:UbU7 Ny kompetensagenda för 2016/17:FiU18 EU-förslag om europeisk statistik om personer och hushåll § 6 Svar på interpellation 2016/17:13 om elområdesindelningen och Sydvästlänken 1 Statsrådet (S): om jag är beredd att nu ändra elområdesindelningen för att minska risken för prisskillnader mellan elområdena om jag är beredd att – enligt det utredningsförslag som tidigare presenterats – nu uppdra åt att garantera minimikapaciteten mellan elområdena, för att minska risken för prisskillnader mellan dem på vilket sätt jag och regeringen avser att agera för att säkerställa att den kraftigt försenade Sydvästlänken nu färdigställs och tas i drift utan ytterligare förseningar vilka andra åtgärder som jag är beredd att vidta för att dels minska risken för skenande elpriser, dels minska risken för prisskillnader mellan elområdena. Jag vill börja med att konstatera att såväl jag som och alla är frustrerade över de förseningar som drabbat Sydvästlänken. Som vi alla vet beror förseningen på att leverantören inte har lyckats färdigställa projektet . och jag har tidigare debatterat denna fråga i kammaren , och mina svar kvarstår. Precis som den tidigare energiministern och den tidigare regeringen anser jag att Sydvästlänken först bör sättas i drift, även om den är försenad, och effekterna av denna analyseras innan eventuella marknadsingrepp kan vara aktuella. Det vore att göra saker i fel ordning att först göra ett ingrepp på marknaden och sedan invänta idrifttagandet av Sydvästlänken. I mina tidigare svar har jag också tagit upp att de långsiktigt bästa åtgärderna för att eliminera eventuella prisskillnader mellan elområden är att förstärka överföringskapaciteten samt att ge bättre förutsättningar för investeringar i ny elproduktionskapacitet. Det jag därför vill lägga till mina tidigare svar är att vi nu har en historisk blocköverskridande energiöverenskommelse att luta oss emot som ger förutsättningar för både investeringar i transmission och produktion. I överenskommelsen är vi överens om att fortsätta utveckla den gemensamma nordiska elmarknaden och att överföringskapaciteten ska öka, såväl inom som mellan och dess grannländer. Överenskommelsen ger också förutsättningar för investeringar i ny elproduktion via elcertifikatssystemet, men också en bättre förutsägbarhet för investering i andra kraftslag. 2 (M): Tack, statsrådet , för svaret! Det stämmer att vi har samtalat om den här frågan tidigare. Bakgrunden är den indelning i elområden som lever med . Det innebär i praktiken att det finns fyra olika områden där elpriset kan vara olika. Vi behöver inte gå in på hela den komplicerade grunden för hur det hela ser ut. Men kortfattat är det så att i områden där man ont om elproduktion och begränsad överföringskapacitet från andra angränsande områden är risken större för ett högre elpris, och det omvända gäller också. I praktiken betyder det att det i elområde 4, som är det sydligaste området, är större risk för högt elpris än vad det är i resten av landet, och det gäller i viss mån även elområde 3. En del av bakgrunden till detta är att man har avvecklat produktionskapacitet i söder. Stängningen av är det mest tydliga exemplet då en omfattande andel av den elproduktion som fanns i söder upphörde, vilket i grunden är väldigt olyckligt eftersom man då inte gjorde det som man borde ha gjort, det vill säga att bygga ut överföringskapaciteten. Detta var inte ett direkt akut problem kostnadsmässigt för dem som bor i förrän elområdesindelningen kom till. Den uppkom som en effekt av att vi var tvungna att hantera klagomål från danskarna. När det var effektbrist i söder valde att stänga gränsen mot , att inte skicka mer el i den riktningen. Det får man inte göra, enligt . Alla måste behandlas likadant oberoende av land, så därför var man tvungen att hitta en annan lösning. Då var elområdesindelning den modell som till slut valde att gå vidare med. Elområdesindelningen skapar en rad problem, och det har den gjort , men problemen varierar beroende på andra förhållanden, till exempel hur mycket vatten det finns i magasinen uppe i och hur mycket kraft som kan produceras. Hur ser väder och vind ut i övrigt? Hur mycket el kommer in från andra energislag såsom förnybart? Hur går de kvarvarande kärnkraftsreaktorerna för tillfället? Hur ser det ut i angränsande områden även utanför ? Det är en lång rad faktorer som spelar roll här. Indelningen är inte den enda lösning som hade varit möjlig. Det hade gått att göra på andra sätt, som inte hade drabbat konsumenterna i elområde 4. Elområdesindelningen leder till att både privatkonsumenter och företag får högre elpriser. Statistiken visar att det inte är ett problem, men det händer emellanåt. För privatkonsumenterna handlar det om några hundralappar. Det är inte enorma kostnader, men principiellt mycket tvivelaktiga. Det är ett större problem för den elintensiva industrin. Där har man små marginaler, och man köper in el på lång sikt och till fasta priser. Även om prisskillnaderna är lägre än vad man har trott får man ändå betala mellanskillnaden därför att man tar höjd för en eventuell prisskillnad. Det innebär att konkurrenskraften försämras tydligt för de företag som finns i framför allt elområde 4. Detta sker helt till följd av politiska beslut om att avveckla elproduktion och av brist på följdbeslut att bygga ut kraftkapaciteten. Energiministern och jag är helt överens om att det viktigaste sättet att lösa detta är att bygga ut mer elproduktion i söder och att förstärka överföringskapaciteten. Ett problem är dock att detta ideligen försenas. Min fråga är varför energiministern inte vill göra någonting åt problemet här och . 3 Statsrådet (S): Tack, ledamoten, för en viktig diskussion! Precis som ledamoten säger är Sydvästlänken försenad. Anledningarna till det är många. Leverantören har inte kunnat hålla det som utlovats. En annan orsak kan också vara att man har valt en annan teknik, som har visat sig mer komplicerad. Jag tror att kan hålla med om att nog gör vad man kan för få det hela på plats. Min förhoppning är naturligtvis att ska kunna få detta på plats och påbörja överföringen den här månaden, men det beror helt på teknik och på hur det hela utvecklas. Så är det alltid när man väljer en annan typ av teknik än den beprövade, och det är inget argument för att man inte ska göra det. Det ska man vara medveten om, och det tror jag också att den förra regeringen var när man gemensamt med tog beslutet att välja modellen med nedgrävd kabel. Det kanske innebär större utmaningar än den beprövade tekniken med att transportera el i luften, vilket huvudsakligen har använts när det gäller överföring inom landet. Precis som säger är det klart att det kan uppstå skillnader. Det är inte bara när vi har debatterat och diskuterat den här frågan som ledamoten har engagerat sig. Det talar ju till ledamotens fördel att han har varit engagerad. Jag vill citera ledamoten från en debatt när elområdesindelningen beslutades av efter – precis som säger – påtryckningar från EU. ”Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man försöker skrämma upp invånarna i genom att överdriva effekterna.” Så sa 2011 när landet hade en M-ledd regering som tog beslut om elområdesindelningen. Det ledamoten sa var sant då. Jag tror också att det är sant . Det är viktigt att komma ihåg detta när vi diskuterar vad vi ska göra åt problemet. Vi delar uppfattningen att i grund och botten bör elpriserna vara likvärdiga i hela landet. Men med de regler och med de brister i överföringskapacitet som finns ansåg den förra regeringen liksom att detta var nödvändigt och gjorde därför på detta sätt. jobbar vi steg för steg för att se till att överföringskapaciteten byggs ut så att skillnader mellan elpriser i olika delar av landet inte ska finnas. I den blocköverskridande energiöverenskommelsen, som Socialdemokraterna, står bakom, pekar vi tydligt ut just utbyggnaden och kapaciteten såväl inom landet som i förhållande till angränsande länder för att göra systemet mycket mer effektivt. Vi ska se till att hushållen och industrierna får den el de behöver till konkurrenskraftiga priser. Detta kommer långsiktigt att ha stor påverkan. Steg för steg har regeringen försökt att se till att säkra el till konkurrenskraftiga priser i hela landet. Det kommer vi att fortsätta med. Vi kommer att lägga fram förslag till i enlighet med denna uppgörelse. Det kommer naturligtvis också att handla om förstärkning av överföringskapaciteten. Precis som säger kan vi när vi har Sydvästlänken på plats självklart titta på om det går att göra ytterligare insatser för att minimera de eventuella effekter som detta skulle kunna få. Jag vill dock återkomma till det som själv sa 2011 när detta infördes, nämligen att man inte ska överdriva effekterna. De finns, men de är inte så stora. Och är det dumt att skrämma upp hushåll och industrier i onödan. 4 (M): Tack, statsrådet! Det sista kan vi vara helt överens om. Det är ingen som är ute efter att skrämma upp någon. Det stämmer att jag uttryckte mig på det sättet 2011, och jag gör det gärna igen, för syftet var inte att skrämmas. Jag tycker att jag försökte redogöra ganska sakligt för hur det ligger till. De räkneexempel som jag använde när jag beskrev vad det kostar för hushåll eller olika delar av näringslivet är korrekta. De är inte påhittade och inte heller några skrämselargument, utan detta är faktiska siffror som visar vad det här kan innebära. Man ska inte skrämma upp folk, men man ska heller inte nonchalera problemet och låtsas som att det inte finns eller att det inte innebär några kostnader. Framför allt för elintensiv industri handlar det om omfattande kostnader. Det skapar såklart problem för konkurrenskraften, som redan är ett problem i många av dessa sektorer. Marginalerna är små, och det är tufft. Om man befinner sig i och vill flytta produktionen är sannolikheten inte särskilt stor att man flyttar den till för att det är något billigare där. Man flyttar i stället till ett helt annat land. Då tappar vi industrin, och vi tappar arbetskraft. Jag önskar att energiministern vill se detta problem och denna utmaning. Jag delar också bedömningen vad gäller energiöverenskommelsen. Den ger möjligheter att förbättra situationen. Bland annat öppnas möjligheten att återinvestera i kärnkraft. Vi behöver basproduktion som klarar att leverera enligt basindustrins behov. Jag tror att det är en viktig komponent. I den delen är vi överens. Det vi inte är överens om gäller hur man ska hantera elområdesreformen här och , liksom det faktum att elområdena skapar de prisskillnader som utgör ett problem för konkurrenskraften. Statsrådet säger i sitt svar ”att Sydvästlänken först bör sättas i drift, även om den är försenad, och effekterna av denna analyseras innan eventuella marknadsingrepp kan vara aktuella”. Jag vill uppehålla mig lite vid detta. Statsrådet beskriver förändringar i elområdesindelningen som vore det en form av marknadsingrepp. Men elområdesindelningen i sig är ett marknadsingrepp – hela elmarknaden är full av marknadsingrepp. Det här är en väldigt reglerad marknad med åtskilliga begränsningar för vad man får och inte får göra. Det blir märkligt om statsrådet försöker få det att låta som om nuvarande ordning med en indelning i fyra områden är ett slags naturlag och om man ändrar på detta är det ett marknadsingrepp. Det stämmer inte med hur det ser ut. Att välja en annan lösning hade varit fullt möjligt. Man kan fortfarande göra det. Innan man bestämde sig för att göra den här indelningen sas det att det inte var aktuellt med fyra områden. Bland andra och tog fram en rapport, den så kallade Pomperapporten, i vilken man uteslöt en indelning i fyra områden. Man talade i stället om att dela in landet i två områden. Det hade varit bättre. Alliansregeringen tog frågan på stort allvar. Man såg problemet, även om man också tyckte att det var viktigt att få Sydvästlänken på plats. För att se på andra tänkbara alternativ gjordes en utredning. I den rapport som togs fram 2013 presenterades ett förslag om mothandel som tänkbar lösning. Detta förordade dessutom utredaren. Jag har inte fått något bra svar från statsrådet varför den dörren nu ska vara stängd. Vänta på Sydvästlänken kan man i och för sig göra, men problemet är egentligen större innan den är på plats. Det är angeläget att göra detta . Problemet kan dock vara stort även efter att Sydvästlänken kommit på plats, eftersom vi har andra nya förbindelser, till exempel Nordbalt till , som kan påverka elflödena i den andra riktningen. 5 Statsrådet (S): Låt mig för tydlighetens skull framföra fakta: har bland de mest konkurrenskraftiga elpriserna i hela EU – ja, i hela . Om ledamoten inte delar denna uppfattning får han gärna säga vilket land som har mer konkurrenskraftiga priser. har den största andelen förnybar elproduktion, och därmed klimatanpassad elproduktion, i hela Europeiska unionen. Den består huvudsakligen av vattenkraft men alltmer av vindkraft. Därutöver har vi kärnkraftsel, och även den är koldioxidsnål. Leveranssäkerheten är bland den högsta i Europeiska unionen. Allt detta bör framhållas när man talar om att industrier skulle flytta ut på grund av elpriser eller brist på el. Så är det inte. är en av största exportörer av elektricitet. såldes över till i huvudsak vårt östra grannland . Detta är viktigt att framhålla så att inte tvivel uppstår helt i onödan. Enligt den uppgörelse som vi har gjort, där bland andra socialdemokrater och moderater ingår, har vi också kommit överens om att fortsatt bör sikta på att vara nettoexportör av elektricitet. Förutom ekologisk hållbarhet och leveranssäkerhet är ett av de viktigaste målen konkurrenskraftiga priser. Med vår uppgörelse har vi säkrat detta. bör nog lyssna på sina egna ord : Överdriv inte effekterna i ett läge som är väldigt gott! Precis som ledamoten säger finns det naturligtvis variationer. Förutom de faktorer ledamoten själv pekar på brukar efterfrågan på el även påverkas av väder och vind och hur det ser ut där ute. är påverkan förstås större än . Det är som sagts ingenting vi hade önskat i . När vi hade en moderatledd regering i landet var det dock andra ljud i skällan. Låt mig än en gång få citera ledamoten från den interpellationsdebatt som hölls 2011: ”Områdesindelningen är en följd av krav från efter klagomål från . Det här är ingenting som jag tror att någon i egentligen ville ha. Det var ingenting som regeringen ville ha och det är ingenting som regeringen eller vi här i har fattat beslut om.” Precis så här är det. Det var sant 2011, och det är sant . Det tar tid att bygga ut kapaciteten, och det tror jag att vi alla är medvetna om. gör vi vad vi kan. Förhoppningsvis får vi Sydvästlänken på plats under . Efter det gör vi en analys av vad vi ytterligare behöver göra för att gå vidare. Om man skulle börja i den andra änden och göra förändringar i ett läge när man har problem med överföringskapaciteten måste man ha väldigt torrt på fötterna, eftersom det skulle innebära ett marknadsingrepp. Annars riskerar man att hamna i samma läge som gjorde att elområdesindelningen infördes , nämligen i bryderier med Europeiska unionens regler. Det tror jag att varken eller den nuvarande regeringen – eller för den delen den förra regeringen – vill hamna i. När detta skedde ville ingen av oss hamna i det här läget, som ledamoten själv sa. Men är det som det är, och vi försöker lösa det steg för steg. Vi gör det genom utbyggnad av infrastrukturen. Vi gör det också genom att i denna riksdag ingå en historisk överenskommelse som garanterar svenska hushåll och svenska industrier el till konkurrenskraftiga priser . 6 (M): Det som statsrådet säger är korrekt – det är inte något riksdags- eller regeringsbeslut som ligger bakom detta, utan det var den lösning som valde. Det innebär inte att man inte kan välja att göra någonting åt det här från regeringens sida om man upplever att det är ett problem. Det är klart att det går att göra det om man så önskar. Jag delar dock bedömningen att säkert gör vad de kan för att få Sydvästlänken på plats. Det finns ingen anledning att tro någonting annat. Men har vi problem med elpriserna i . Jag var tydlig i mitt förra anförande, och jag vill vara tydlig igen: Det är inte så att jag vill skrämma upp någon. Det stämmer att vi på många sätt har en väldigt konkurrenskraftig elmarknad. Men när vi pratar konkurrenskraft generellt för industrin handlar det inte bara om elpriser, utan om en mix av alla faktorer som innebär kostnader för företagen. Även om elpriset skulle vara lågt kan en höjning av elpriset utgöra den lilla pinne på lasset som gör att kostnaderna totalt sett blir för höga för ett företag. Då har elpriset i grunden kanske inte varit problemet från början, men det kan bli det när man får betala en merkostnad beroende på elområdesindelningen. Det är ett problem, och det önskar jag att energiministern också kunde se. Om vi sedan pratar om vad som sas förra perioden måste jag ändå påminna statsrådet om vad Socialdemokraterna sa i oppositionsställning före valet. Då lät det nämligen helt annorlunda från Socialdemokraterna. , som var partisekreterare, var väldigt tydlig med att elområdesindelningen skulle avskaffas. Er dåvarande talesperson i de här frågorna, , som är ordförande i näringsutskottet och fortfarande ansvarar för de här frågorna i för er del, skrev i en debattartikel att elområde 4 skulle avskaffas. Socialdemokraterna gav före valet ett löfte om att ändra elområdesindelningen. Hur blir det med det löftet, statsrådet ? 7 Statsrådet (S): Jag börjar med ledamotens fråga. Ja, det är vår ambition att steg för steg bygga ut kapaciteten. Det började jag också med att säga. Vi delar ändå uppfattningen att det i grund och botten ska vara samma elpriser i hela landet. sitter vi där vi sitter. Utifrån de grunder som framkommit och efter dialog med EU infördes det här . Då hade vi en moderatledd regering i landet. Något som har hänt och som jag tycker att det är viktigt att framhålla i det här läget, så att det inte blir en felaktig bild, är att elpriserna gått ned markant. I snitt har de gått ned med över ett årssnitt . Det är också viktigt att framhålla att har stora överskott av el som vi exporterar till andra länder. Det är även sant att har bland de lägsta priserna på elektricitet i hela Europeiska unionen. Låt mig bara jämföra med ett nära konkurrentland, . Svenska konsumenter betalar mindre än hälften av vad tyska elkonsumenter betalar för sin el. Även det är viktigt att framhålla. Med den energiuppgörelse som vi träffade med fem partier har vi säkrat att det här också kommer att vara sant . Vi kommer fortsatt att ha stora överskott. Det innebär inte att vi inte har utmaningar kvar. Det är klart att vi har det. Jag tror att det är viktigt att vi fortsätter på precis samma sätt som i samarbetet om energiuppgörelsen. Det är också viktigt att vi i den partigrupp som ska bildas efter att är klar fortsätter att jobba med den här typen av frågor, som lyfter. I grund och botten tycker vi självklart att det ska vara samma elpriser över hela landet, och då behöver vi också jobba med åtgärder som gör att vi kommer dithän. Det bästa är om vi gör det tillsammans. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2016/17:45 om säkerhet och punktlighet på järnvägen 8 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att öka punktligheten i tågtrafiken och när förbättringar i punktligheten kan förväntas ske. Jag delar uppfattning att en hög punktlighet i tågtrafiken är mycket viktig. Det handlar om att säkra pendlares möjlighet att ta sig till och från jobbet samt om att värna industrins godstransporter. Det är som ansvarar för åtgärder och arbetssätt kopplat till säkerhet och punktlighet på den statliga järnvägen. De har att förhålla sig till de transportpolitiska målen, där aspekterna säkerhet och samhällsekonomisk effektivitet ingår. har upprättade rutiner för vilka åtgärder som ska vidtas vid larm om obehöriga i spårområdet. Utifrån larmets karaktär avgörs om det är lämpligt med tågstopp, nedsatt hastighet för tåget på sträckan eller annan åtgärd. För att förebygga dessa typer av stopp och hastighetssänkningar bedriver ett systematiskt arbete för att förbättra säker-heten, exempelvis genom att stängsla in och kameraövervaka järnvägen där obehörigt spårbeträdande är vanligt. Åtgärderna ska minska antalet personpåkörningar och tågstopp. En väl fungerande järnväg är en viktig del i regeringens samhällsbygge. Sedan regeringen tillträdde har anslaget till järnvägsunderhållet ökat kraftigt. satsas extra på järnvägsunderhåll . sker dessutom en särskild satsning på kapacitetshöjande åtgärder på . Regeringen har överlämnat en infrastrukturproposition till . Med denna proposition föreslår regeringen att de ekonomiska ramarna för nästa planperiod, 2018–2029, ökar med . Detta möjliggör bland annat en kraftfull satsning på drift och underhåll av järnvägen. Syftet med det är att långsiktigt skapa förutsättningar för en robust, punktlig och säker järnväg. I regeringens antagna nystart för nollvisionen finns också tydliga inriktningar om att infrastrukturen ska bidra till att minska antalet självmord i transportsystemet där så är möjligt. Sammantaget bidrar detta till en säkrare och punktligare järnväg till nytta för jobben och klimatet. 9 (M): Jag tackar infrastrukturministern för svaret. Min interpellation är föranledd av de många förseningar som förekommer i järnvägstrafiken, specifikt dem som jag själv har uppmärksammat med personer i spåret. I stoppades en stor del av trafiken av personer som befann sig i spårområdet. Det var inte bara i ett väderstreck som trafiken stoppades, vilket förmodligen berodde på att det var i närheten av stationen. Det här ledde i sin tur till att var tvunget att stänga av strömmen för en stor del av det berörda området, vilket ledde till ytterligare förseningar och svårigheter att få igång trafiken. I fjärrtågstrafiken ligger punktligheten enligt den senaste statistiken på . Det betyder att var femte resa är försenad. Förseningarna kan synas vara små. Men även om det rör sig om bara fem leder de ofta till följdförseningar, till att man missar en anslutning när man ska vidare. mäter vi inte detta – vi mäter tågens försening, inte passagerarnas försening. Men passagerarnas försening är det som upplevs.