prot · H40912 · 2016-10-11 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för den 13, 15, 16 och 20–justerades. § 2 Anmälan om ersättare att (S) inträtt som ersättare för (S) för hans ledighet –och att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hennes ledighet –. vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i skatteutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i finansutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval att riksdagsgrupp anmält som suppleant i finansutskottet, att riksdagsgrupp anmält som suppleant i socialförsäkringsutskottet samt att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i finansutskottet och i kulturutskottet under ledighet och som suppleant i utrikesutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade valda till vice talmannen förklarade vald –till vice talmannen förklarade vald –till § 5 Meddelande om partiledardebatt vice talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. § 6 Meddelande om aktuell debatt om säkerhetspolitiska situation vice talmannen meddelade att på begäran av Liberalernas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om säkerhetspolitiska situation anordnas ca . Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om särskild debatt Mot bakgrund av slutsatserna i utredningen om säkerhetspolitiska samarbeten som presenterades begär Liberalerna en särskild debatt angående den svenska säkerhetspolitiken. Utredningen tillsattes av regeringen och ingick uppgörelse om försvarspolitiken mellan S, M, MP, C och KD. Trots att man uttryckligen tillhöll utredningen att inte utvärdera alliansfriheten, är den samlade bilden av betänkandet att så fort som möjligt bör anslutas till Nato. Utredaren pekar på det faktum att inte kan försvara sig självt och att det, för att vi ska kunna få hjälp, krävs ett Natomedlemskap. Slutsatsen är att det stärker inte bara den svenska nationella säkerheten utan också stabiliteten och förutsägbarheten i hela . Utrikesministern och försvarsministern har trots sin egen utrednings klarspråk uteslutit att nu tar steget mot Natomedlemskap. Det är nu efter utredningens presentation om möjligt än mer kritiskt att samtliga riksdagspartier lägger fram sina ställningstaganden och medverkar till en bred debatt om den framtida säkerhetspolitiken. § 7 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte den 20– vice talmannen meddelade att skulle återrapportering från Europeiska rådets möte den 20–äga rum. § 8 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte den 15– vice talmannen meddelade att skulle återrapportering från Europeiska rådets möte den 15–äga rum. § 9 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2016/17:2 för från kulturutskottet och 2016/17:2 för från miljö- och jordbruksutskottet. § 10 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:16 Interpellation 2016/17:16 700-megahertzbandet och blåljusmyndigheterna av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:17 Interpellation 2016/17:17 Dataroaming inom EU av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:18 Interpellation 2016/17:18 Säkrad konkurrens på 700-megahertzbandet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:25 Interpellation 2016/17:25 Statens skuld till kommunsektorn av (M) Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 11 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM3 Ett Europaår för kulturarv KOM(2016) 543 till kulturutskottet 2016/17:FPM4 Förordning om europeisk statistik om personer och hushåll KOM(2016) 551 till finansutskottet 2016/17:FPM5 Förordning om fiskemöjligheter i KOM(2016) 545 till miljö- och jordbruksutskottet § 12 Anmälan om granskningsrapporter vice talmannen anmälde att följande granskningsrapporter hade kommit in från : RiR 2016:22 Statliga stöd till innovation och företagande RiR 2016:23 En god arbetsmiljö för alla – Statliga insatser inom arbetsmiljöområdet § 13 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:183 till civilutskottet 2016/17:147 till utbildningsutskottet 2016/17:145 och 146 till miljö- och jordbruksutskottet § 14 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU6 Godkännande av klimatavtalet från 2016/17:TU2 Gemensamma standarder vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel 2016/17:SkU3 Skatteavtal mellan och 2016/17:SkU4 Skatteavtal mellan och 2016/17:JuU4 Rättelse i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet 2016/17:FiU9 Riksrevisorernas årliga rapport § 15 Svar på interpellation 2016/17:9 om arbetsmarknadsåtgärder 1 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig vilken eller vilka av de särskilda jobbreformerna från regeringen som enligt mig har gjort skillnad, eller framöver kommer att göra skillnad, för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Den svenska tillväxten är för närvarade hög, även i ett internationellt perspektiv. Bostadsbyggandet ökar kraftigt, investeringstillväxten i näringslivet är god och utvecklingen på arbetsmarknaden är stark. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 120 000 personer som arbetslösheten minskar, inte minst bland ungdomar, vilkas arbetslöshet är den lägsta . Regeringens historiska satsning på välfärden genom att skjuta till permanent till kommunsektorn skapar förutsättningar för kommunerna att utveckla välfärdens verksamheter, inte minst genom att anställa fler. som vi ser denna positiva utveckling finns det fortsatt stora utmaningar. Trots att arbetslösheten minskar är den fortfarande för hög, och många arbetslösa har varit arbetslösa . Bristen på arbetskraft ökar, och matchningen på arbetsmarknaden fungerar inte tillräckligt bra. Regeringens aktiva arbetsmarknadspolitik syftar till att stärka människors möjligheter till arbete, förbättra matchningen och möta arbetsgivarnas rekryteringsbehov. Mot bakgrund av detta har ett nytt kunskapslyft påbörjats för att ge människor möjlighet att få den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. En 90-dagarsgaranti för unga byggs ut, och målgruppen för traineejobb har utvidgats till att även omfatta nyanlända och långtidsarbetslösa som kravet på gymnasieutbildning har slopats. Regeringen avser även att stärka extratjänsterna genom att bland annat vidga målgruppen till att omfatta nyanlända. Nystartsjobben förändras i flera avseenden. Bland annat höjs subventionsgraden för nyanlända och långtidsarbetslösa i syfte att stärka möjligheterna till nystartsjobb för individer med svagare ställning på arbetsmarknaden. Det är positivt att utvecklingen på arbetsmarknaden är stark, men det kommer att krävas ytterligare åtgärder för att fortsätta pressa tillbaka arbetslösheten. Mot denna bakgrund avser regeringen att löpande presentera reformer för att fler ska komma i arbete och för att arbetslösheten ska fortsätta att minska. 2 (M): Jag ber att få tacka arbetsmarknads- och etableringsministern för svaret. Det intressantaste är det som inte står där. Det är ingen särskild betoning på alla dem som står långt från jobb. , det duger inte att prata om allt som är bra! Det är att svika alla dem som har det tuffast. Jag kan förstå att regeringen vill ta åt sig äran av att det skapats fler jobb, men vi är i en högkonjunktur. Om regeringen hade suttit stilla och tyst hade jobben vuxit till i alla fall. Enligt experter som och har regeringens politik haft noll effekt eller till och med betytt tusentals färre jobb. Beträffande ungdomsarbetslösheten, som tar upp som positiv, kan jag informera om att när det gäller de ungdomar som är inskrivna på Arbetsförmedlingen med enbart grundskola eller mindre har antalet minskat marginellt , från 20 000 till 19 500. Här är de utrikes födda överrepresenterade . Över hälften av alla arbetslösa är födda utomlands. väntas nästan tre av fyra inskrivna på Arbetsförmedlingen tillhöra utsatta grupper som står mycket långt från arbetsmarknaden. Många experter talar till och med om en tickande bomb. har ett underskott på enkla jobb utan krav på särskild yrkesutbildning. Det går drygt tre personer utan gymnasieutbildning på varje sådant jobb. Som jämförelse kan nämnas att för dem som har utbildning går det 1,2 personer per jobb. Vad gör då regeringen? Ja, jag skulle säga att den gör nästan ingenting. Utbildningskontraktet för unga, som man talade vitt och brett om, har gett endast 1 500 ungdomar en plats i skolan . Då återstår alltså nästan 19 500 i den gruppen på Arbetsförmedlingen. Av 50 000 traineejobb och extratjänster har blivit verklighet, det vill säga ungefär 1 200. Då återstår drygt 350 000 personer som väntar på jobb. har inte lagt fram någon proposition som underlättar för dessa att faktiskt få ett jobb. var det drygt 117 000 personer utan gymnasieutbildning som var inskrivna på AF. Av dessa är drygt 82 000 utrikes födda. Detta är en stor utmaning. Många är , kanske uppemot . Tiden det tar för utrikes födda att få någon typ av jobb är nästan lika lång som hela , . är det bara som har ett helårsarbete på hel- eller deltid. är det , enligt en rapport som tagit fram. Det är alltså som i saknar stadigvarande jobb och inte försörjer sig själva. Detta är en enorm utmaning. Jag skulle ha velat höra mycket fler förslag om hur alla dessa människor ska kunna komma i jobb. Alla är inte lämpade att sitta på skolbänken. Alla kan inte gå en lång grundskola när de har passerat 40 eller . Vad gör regeringen för att skapa fler jobb? Jag har inte kunnat utläsa det av svaret. Det vore intressant att få höra vad arbetsmarknads- och etableringsministern säger. 3 (S): Självklart ska vi helst inte ha några ungdomar arbetslösa alls i . Det är det mål vi jobbar mot. Men man måste ändå säga att det går åt rätt håll. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten . Man kan göra ett vägval här. Ska man lägga huvuddelen av resurserna på att ungdomar utan utbildning på något sätt ändå ska få jobb som då blir låglönejobb? Eller ska man försöka se till att fler får grundläggande utbildning? Vi kan ju se hur samhället och arbetsmarknaden ser ut. Den höga arbetslösheten finns just bland dem som saknar grundskole- och gymnasieutbildning. Då måste huvudmålet vara att fler ska få det. När det gäller grundskola tror jag att vi är överens – det hoppas jag i alla fall att vi är – om att man självklart ska ha grundskoleutbildning. Men jag tror också att man faktiskt får ta steget och säga att de flesta även bör ha gymnasieutbildning för att ha en chans att få jobb. Det är snarare så att kraven ökar. Då är det där huvudfokus ska ligga. Sedan är det självklart inte så att vi inte vill att de som saknar utbildning ska få jobb. Men man måste vara realistisk och se att det bästa vi kan göra för ungdomarna och även för arbetsmarknaden, där vi har brist på arbetskraft inom många sektorer, är att satsa på utbildning. Och grunden är grundskola och gymnasieutbildning. Regeringen har redan gjort insatser för att först och främst ungdomar ska få den utbildningen men även för att man senare i livet ska kunna få den. Har man inte den med sig är risken för arbetslöshet väldigt hög. har det införts rätt till komvux, vilket är väldigt avgörande. Det innebär i praktiken rätt till gymnasieutbildning för alla. Vi har ändrat färdriktning för . Det har man redan kunnat se i form av att fler är i arbete och att sysselsättningsgraden är den högsta i EU – det gäller för både kvinnor och män. Det tycker jag är en stor framgång. Vi har väldigt många kvinnor som arbetar. Vi kämpar såklart för att ännu fler ska ut på arbetsmarknaden. Det går åt rätt håll. Vi kan se att i stället för att det blir färre anställda i offentlig sektor blir det nu fler anställda, och vi ska satsa på ännu fler. Det är riktiga jobb som vi behöver. Det lägger grund för att minska arbetslösheten. Har man till exempel inte en fungerande skola och inte en fungerande arbetsmarknadspolitik kommer vi att se arbetslösheten öka. Därför vill jag säga att satsningarna på skolan är helt avgörande. Där lägger man också grunden för arbetslivet. Ju fler ungdomar som kan gå igenom skolan med godkända betyg, desto större chans att fler får jobb. Det börjar ju redan där. Därför har problemen i skolan varit ett väldigt stort problem för arbetsmarknaden. De nyanlända har olika kompetens med sig i bagaget. Det är helt fel att säga att det bara är lågutbildade analfabeter. Det kommer väldigt många högutbildade som har erfarenhet av att jobba i sina hemländer. Regeringen har satt igång ett stort program med validering, så att de så snabbt som möjligt ska kunna komma ut i jobb. Vi behöver de människorna på grund av arbetskraftsbrist i stora sektorer. När det gäller nyanlända är det på samma sätt som när det gäller ungdomar. Huvudspåret kan inte vara att satsa på låglönejobb, där man inte behöver utbildning, inte ens gymnasieutbildning. Man ska också tillgodogöra sig den kompetens man har med sig och snabbare komma ut i jobb. Jag tycker att man måste säga att det är fantastiska resultat på så här . Men vi nöjer oss inte med det. Det är nya reformer – varje arbetslös är en för mycket. Det är huvudmålet. 4 (M): Det som slår mig i den här debatten är att det är självklarheter som sägs. Det är klart att det är fler som får jobb när det går bra för . När vi befinner oss i en högkonjunktur är det inte så konstigt att fler får arbete. Men det som Socialdemokraterna glömmer att nämna är att det inte går bra för alla. Det är inte alla som får jobb. Tyvärr ökar arbetslösheten för de utomeuropeiskt födda och för personer som endast har grundskoleutbildning. Här krävs det särskilda insatser, insatser som gör att dessa människor kan komma i jobb. Jag har inte hört någonting från arbetsmarknadsministern – eller från Socialdemokraterna, för den delen – om hur hon tänker göra. I en högkonjunktur är det, som jag sa, klart att det blir fler jobb. Men då är frågan: Har Socialdemokraternas politik givit fler jobb, eller har den dämpat antalet arbeten? Man kan titta på exempelvis och . De menar att regeringens politik dämpar antalet jobb som växer fram. Summa summarum: Om vi inte hade haft en rödgrön regering hade vi haft fler jobb. Då hade vi fått mycket fler jobb än vad vi har . Vad ska vi göra för att lösa problematiken med de här utomeuropeiskt födda, så att de ska komma i arbete? Ja, nyckelfaktorn är givetvis utbildning. Men det är också att vi får en välfungerande integration i . Nycklarna till integration är språket och utbildning. Det är jätteviktiga delar. Jag skulle också vilja säga att inte minst bostäder är en viktig fråga. I den flyktingkris som vi har hamnat i, när det var 160 000 personer som kom till , är det absolut viktigaste för integration att människor får en bostad. Då menar jag inte att de ska förpassas till områden där man bygger modulbostäder och att alla som har anlänt till ska hamna där. Då bygger vi nämligen in ett utanförskap redan från början. Man måste kunna ge förutsättningar för kommunerna, så att integrationen går på bästa sätt. Har man ingen bostad är det svårt att skaffa jobb. Därför skulle jag vilja säga att bostadsproblematiken är extremt viktig i den här frågan. 5 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är inte arbetsmarknadspolitiken som skapar jobb, men arbetsmarknadspolitiken kan se till att vi får en bättre fungerande arbetsmarknad. Jobb skapas när svenska företag kan exportera och när vi som har rekordhög investeringsnivå i privata näringslivet. Det är privata företag som tror i och därför investerar stort och anställer. Besöksnäringen växer runt om i . Det handlar om infrastrukturinvesteringar, utbildning och bostadsbyggande. Det finns en stark inhemsk efterfrågan, inte minst tack vare att regeringen har gjort så att också de med de minsta marginalerna har bättre ekonomiska förutsättningar att kunna köpa varor och tjänster. Så skapas jobb, både mer kvalificerade jobb och jobb med lägre kvalifikationsnivåer. Nya jobb driver andra nya jobb. Det är så det fungerar. Det är inte så att det är Arbetsförmedlingen eller arbetsmarknadspolitiken som skapar nya jobb, men arbetsmarknadspolitiken har förstås en viktig roll att spela. tror att skattesänkningar skapar jobb. Vi har prövat den politiken. Anledningen till att det är jag som är arbetsmarknadsminister och inte en moderat är att ni fick underkänt för den politiken, eftersom den inte fungerade. Precis som sa har vi nu lagt om politiken. investerar vi stort i utbildning. skapar vi också steg in för dem som inte kan efterfråga och konkurrera om de mer kvalificerade jobben. Det finns en ideologisk skillnad i synen på de så kallade enkla jobben. verkar vilja att vi ska ha en ekonomi som baseras på en ökad andel enkla jobb med låga kvalifikationskrav och låga löner på svensk arbetsmarknad. Jag tror att det är en återvändsgränd för . konkurrenskraft ligger i att vi faktiskt har hög produktivitet och högt kunskapsinnehåll i våra jobb. Men vi behöver också vägar in på arbetsmarknaden för dem som har kommit hit med en mycket låg utbildningsnivå. För att minska arbetslösheten behöver vi jobb med lägre kvalifikationskrav. Men det är inte en framgångsväg att tro att vi för svensk ekonomi ska ha en mycket stor andel så kallade enkla jobb. säger det som väldigt många moderater säger: Alla är inte lämpade för utbildning. Tänk, det är så otroligt vanligt att ni moderater kommer fram till vilka som inte är lämpade för utbildning. Det är sant att alla kanske inte är lämpade för utbildning. Men av de nyanlända som kommer till är det som går vidare från etableringsuppdraget till utbildning. Är det en hög nivå? Jag tycker inte det. Av de lågutbildade, de som inte har grundskolekompetens, går vidare från etableringsuppdraget till utbildning. Har vi då satsat för mycket på utbildning? Jag tror inte det. Jag tror tvärtom att det är väldigt många som är lämpade för utbildning och som skulle behöva mer utbildning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och kunna hävda sina intressen i det svenska samhället. beskriver hur det tar för utrikes födda att få fotfäste på svensk arbetsmarknad. Det är sant att det tar . Det är det läget vi håller på att vända. Det är också en beskrivning av vad som har gällt . Jag ska inte heller skälla på den borgerliga regeringen för detta. Faktum är att när vi jämför oss i och med andra står sig ganska väl. Det ser ungefär likadant ut i alla när det gäller hur det tar att etablera sig på arbetsmarknaden. Dock har jag en högre ambitionsnivå och har för avsikt att vända läget så att vi kan få en snabbare etablering än vad vi har haft för att vi därmed ska kunna öka andelen som kommer till arbete eller studier . 6 (M): Det här är ingen lätt uppgift. Det är svårt för varje regering. Det kan jag erkänna. Men mycket lite är regeringens förtjänst av de jobb som växer fram. Det måste vi väl ändå vara överens om. Det var vad min interpellation gällde. säger: Vi har lagt om politiken. Det är inte heller sant. Inte en enda proposition för fler jobb har kommit. och säger att det är färre jobb. Vi måste lyssna på det. Sedan till frågan om utbildning. Av de tonåringar som har invandrat till har till exempel klarat med behörighet till gymnasiet. Det är alltså fyra av fem som inte har gjort det. Ännu mer nedslående är det att bara tre av tio i den gruppen klarar gymnasiet. Även om man satsar på utbildning kommer denna grupp att hamna på Arbetsförmedlingen för att söka jobb där det finns krav på hög utbildning. Det går inte ihop. Antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen som varit utan jobb har växt sedan blev minister. Antalet som varit utan jobb har växt. Även gruppen med 24 månaders arbetslöshet har växt under ministertid. Det är sant att jobbpolitiken har misslyckats. Regeringens integrationspolitik är inte i fas med verkligheten. Att det går bra för innebär inte att det är regeringens förtjänst. växer gruppen nyanlända som kommer till Arbetsförmedlingen. Det kom nya uppgifter från Arbetsförmedlingen om att antalet födda utanför ökade med 16 000 , och vi har 10 000 fler i etableringsuppdraget än . Här krävs det stora insatser. Sedan är det lite illavarslande att även industrin har rapporterat att det är färre som får jobb än . Det stod också i Arbetsförmedlingens rapport. Det kan vara en dipp. Siffrorna för industrin faller. Produktionen har gått ned , och orderingången faller. Vi ska inte hoppas att det är så, men det kan vara en vändning nedåt. Då blir utmaningen ännu större för hur man ska fixa jobb. Man måste kanske tänka lite nytt. Det är vad jag efterfrågar hos regeringen. Det är därför jag ställer interpellationen. När nästan tre av fyra inskrivna på Arbetsförmedlingen tillhör den utsatta gruppen som står långt från arbetsmarknaden hjälper inte gammal socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik. Den gör inte det. Det krävs nya förslag. Det är det många experter som efterfrågar. Man kan raljera mycket över så kallade enkla jobb, men RUT-reformen var kanske en av de bästa reformerna för jobb i . Det var väldigt många människor som kom i viktiga jobb – jobb som många kunde klara av. Det är den typen av reformer som efterfrågas. Det är inte väldigt långa utbildningar. Det är en svår uppgift. Jag erkänner det. Jag kan ge kredd till ministern att man verkligen försöker på många sätt. Men ta verkligheten på större allvar. Se den växande grupp som har en liten chans att komma ut på arbetsmarknaden i någonting som vi kan kalla för egen försörjning. Det är en stor utmaning. Ta den på allvar. 7 (S): Det är självklart så att arbetsmarknaden påverkas av många faktorer. Regeringens politik är bara en av de faktorerna. Men det är märkligt att det råkar vara så att som de borgerliga hade makten hade de otur, och har vår nya regering tur . Man skyller på detta. Skattesänkningarna var undermedlet för att skapa jobb. Det råkade tyvärr vara så att det inte fungerade för att det var lågkonjunktur. Men det var inte lika djup lågkonjunktur . Det stora trendbrottet som man kan se är regeringsskiftet. Det är där man kan se vändningen. Politiken har stor betydelse. Har man provat samma koncept utan att det fungerar är det att prova någonting nytt. Resultaten är väldigt positiva. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta , sysselsättningsgraden den högsta i EU och arbetslösheten har sjunkit. Den rör sig kring . , under de borgerliga åren, gick den från till . Det går definitivt i rätt riktning. Det är fler anställda i offentlig sektor, bland annat 13 000 i skolan. Det är viktigt för att det ger jobb men också för att det lägger en grund för att eleverna ska få godkända betyg och därmed få jobb. Vi har den största bostadssatsningen sedan miljonprogrammet. Det ger jobb i byggprocessen och framför allt bostäder till människor. Man kan se väldigt positiva resultat. När man tog bort reduceringen av arbetsgivaravgiften för ungdomar ledde det inte till chockhöjningar av ungdomsarbetslösheten. Tvärtom är det fler unga som har fått jobb. Jag tycker att det visar att vi går åt rätt håll, och vi ska fortsätta på det spåret. 8 (M): Jag vill påminna om att vi lever i en global ekonomi. Vi hade en finanskris 2008 som nog var den allvarligaste sedan 30-talskrisen. Antalet jobb förväntas inte öka när man befinner sig i en sådan kris. hade vi den lägsta arbetslösheten för ungdomar. Sedan kom krisen, och då är det klart att fler blir arbetslösa. Vi lyckades i parera krisen bättre än i alla andra länder i . Jobben har strömmat till och har ökat.