prot · H40918 · 2016-10-20 00:00:00 — Det andra steget var att utvidga detta ytterligare, till exempel vad gäller olika servicefunktioner. Det är mycket svårare att göra en avgränsning där. I detta måste vi dessutom ta in Lagrådets uppfattning. Anmälnings- och åtalsfrekvensen vid våld mot kvinnor 32 (L): Jag har en fråga till statsrådet . hade vi en debatt i kammaren om problemet med våld mot kvinnor och om behovet av att skärpa straffen för grov kvinnofridskränkning. På en punkt var jag överens med statsrådet, nämligen att vi ska verka förebyggande parallellt med att vi ser över lagstiftningen. Vad gäller brott som begås i kommer det mesta faktiskt aldrig fram till polisen på grund av att man inte anmäler. Detsamma gäller vid hedersrelaterade brott, då ytterst få anmälningar går till åtal. Vad tycker statsrådet om att det är så pass många ärenden som aldrig når rättsväsendet och går till åtal, inte minst när det gäller de hedersrelaterade brotten? 33 Justitie- och migrationsminister (S): Detta är ett av regeringens allra mest prioriterade områden. Det är bland annat därför vi har sett till att stärka stödet till brottsoffren på ett sätt som faktiskt ingen regering har gjort tidigare. Kvinnojourerna och brottsofferjourerna har mer pengar att röra sig med än de någonsin har haft tidigare. För kvinnojourerna rör det sig om ytterligare. Därutöver måste vi bli mycket bättre på att i ett tidigt skede stödja dem som anmäler. Det handlar bland annat om att komma in med målsägandebiträden så fort som möjligt. Som kanske har sett i betänkandet om sexualbrotten, i vilket vi vill gå fram med väsentliga skärpningar, finns också ett förslag om att gå in med målsägandebiträden redan när själva brottet anmäls. Detta är otroligt viktigt för att man ska orka stå distansen ut, det vill säga genom förundersökning och rättegång. Då kan fler lagföras och dömas. 34 (L): Jag fick inget direkt svar. Det finns forskning och flera studier som gjort, där folk i undersökningar kryssat i att det är meningslöst att anmäla till polisen för den kan ändå ingenting göra. Detta är det alternativ som fått flest svar på frågan om varför man inte anmäler. Det här är ett stort problem för rättsväsendet. hade vi en debatt om vikten av att förebygga, och detta är viktigt. Vi tog upp det tragiska mordet på , , och har vi fallet Walaa i . Trots dokumenterade skador lägger polisen ned ärendet. Vad tycker statsrådet om detta? 35 Justitie- och migrationsminister (S): I likhet med den diskussion vi hade förut kan jag inte uttala mig om enskilda fall, vilket mycket väl vet. Jag kan dock säga att för såväl regeringen som polis och åklagare är dessa våldsbrott mycket högt prioriterade. Vi kommer naturligtvis att göra allt vi kan för att se till att man får det stöd man behöver och att dessa frågor och utredningar tas på allra största allvar av både polis och åklagare. Vi har dessutom en utvidgad möjlighet vid kontaktförbud genom att man också kan komplettera med fotboja. Regeringens politik i fråga om personlig assistans 36 (KD): Personlig assistans är en av de mest grundläggande reformer som har gjorts för människor i vårt land som är väldigt utsatta och som har ett stort behov av stöd från samhället. har en enorm oro spridits. Vi hör berättelser om personer som får sin assistans neddragen eller helt blir av med sin assistansersättning. har vi hört uttalanden från regeringen och inte minst om att vi måste få ned kostnaden för assistansersättningen. Senast sa att pengarna inte ska gå till jurister och konsulter. Min fråga till statsrådet är: Utesluter statsrådet att dessa uttalanden tillsammans med regleringsbrevet och utredningsdirektiven faktiskt påverkar besluten? 37 Statsrådet (S): Jag håller helt med om att detta är en oerhört viktig reform. Det är en frihets- och självständighetsreform som vi i regeringen verkligen vill värna. Vi har dock fått mycket information om att kostnaderna har stigit från 15 till 30 miljarder trots att antalet personer bara har ökat med 2 000 – från 14 000 till 16 000 personer. Däremot har antalet timmar ökat. Vi vet också att åtminstone fem tunga instanser har kartlagt att medlen inte alltid används till assistanstimmar, till riktig assistans. De används till jurister, konsulter och marknadsföring – alltså till andra saker än just den här frihetsreformen. Då måste vi göra olika saker. Vi har därför tillsatt en utredning där en översyn ska göras av domar som har fallit. Vi har även skrivit ett regleringsbrev och har sett över schablonen. 38 (KD): De insatser som regeringen har gjort, de uttalanden som man har gjort, de utredningsdirektiv som man har gett och det uppdrag som har fått är just det som skapar oron. Min fråga, som statsrådet inte besvarade, var: Utesluter statsrådet att vad regeringen säger och vad regeringen ger direktiv om påverkar de beslut som tas i ärendena? 39 Statsrådet (S): har i uppdrag att bidra till att bryta timutvecklingen, som har varit väldigt dramatisk . Vi vet dessutom att medlen inte används rätt. ska självklart göra detta inom ramen för lagen. Den ska även se till att det blir likvärdiga bedömningar i hela landet och att handläggningen har hög kvalitet. Jag anser att det är mitt ansvar som statsråd att se till att medlen används som det var tänkt. Det är rättighetsbärarnas och skattebetalarnas pengar. Detta är mitt ansvar. Jämn könsfördelning i bolagsstyrelser 40 (S): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . lyfts ofta fram som ett föregångsland i fråga om jämställdhet, men vi har fortfarande mycket kvar att göra. Det gäller inte minst styrelserummen där det är hopplöst ojämställt, även om utvecklingen går långsamt framåt efter påtryckningar från både nuvarande regering och den föregående. Regeringen skickade ut ett lagförslag om jämn könsfördelning i bolagsstyrelser på remiss. Vilka effekter hoppas statsrådet att en sådan lag får för jämställdheten i ett större perspektiv, förutom att den givetvis tvingar bolagen att föreslå fler kvinnor till styrelserna? 41 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Vi har delmål för jämställdhetspolitiken. De handlar om representation, jämn makt och inflytande. Detta är förstås en oerhört viktig fråga jämte de andra delmålen om ekonomisk jämställdhet, minskat våld mot kvinnor och så vidare. Frågan om kvinnors närvaro i börsnoterade bolagsstyrelser har diskuterats i åtminstone . Näringslivet har haft mycket på sig att förändra sammansättningen i bolagsstyrelserna, där det fattas väldigt viktiga beslut som går över dem som sitter i dessa rum. Kvinnor har betydligt högre utbildning än män och har också nästan lika stor chefserfarenhet som män, om man ser generellt på arbetsmarknaden. Det är hög tid att använda denna kompetens. Detta är en viktig jämställdhetsfråga, vilket även många andra länder ser. Exempelvis var jag i i går. I har man lagt fram ett liknande förslag. 42 (S): Jag tackar för svaret. Men om man lyssnar på företrädare för de borgerliga partierna kan man dra slutsatsen att det här förslaget kanske blir svårt att få igenom i riksdag. Vilka andra åtgärder tror ministern att man ska kunna vidta för att öka jämställdheten inom näringslivet? 43 Statsrådet (S): Jag tror att det är viktigt att vidta många olika åtgärder, framför allt från näringslivets sida. Jag träffar förstås ofta företrädare för näringslivet. De är medvetna om den här frågan. De är också medvetna om att män rekryterar män. Det är inte fel på kvinnor generellt sett, utan det handlar om rekryteringsprocesserna. Man behöver en dialog om det. Men jag vet att både debatten om lagstiftningen och förslaget sätter ytterligare fart på diskussionen. Jag vet också att många svenska företag har jämställdhet som varumärke. 44 (MP): presenterade äntligen – tredje gången gillt – ett förslag om en samtyckesbaserad sexualbrottslagstiftning. Det rådde politisk enighet i kommittén. Mina frågor till justitieministern är: Kommer det att beslutas om en sådan här lagstiftning? Kommer den lagstiftningen i så fall även att innehålla ett förslag om ett oaktsamhetsbrott? På så sätt höjs kraven på var och en att ta ansvar för att den man inleder sexuella relationer med deltar frivilligt. 45 Justitie- och migrationsminister (S): Det korta svaret på den frågan är: Ja, vi kommer att lägga fram en proposition under den här mandatperioden. Det kommer att ske . Det blir en av de stora straffrättsliga reformer som vi genomför. Jag tog som sagt emot utredningen . Det är klart att det är en väldig styrka att vi har alla partier bakom detta. Det skulle innebära en stor förändring i straffrätten att ändra princip här. ska jag inte gå händelserna alltför långt i förväg. Som frågeställaren vet är utredningen ute på remiss, och jag måste ha respekt för remissomgången. Men jag skulle gärna vilja ta fasta på en del av huvudförslagen i utredningen. Det handlar om att gå över till en princip som säger att utgångspunkten för lagstiftningen ska vara att det som inte är frivilligt är ett övergrepp. Då slipper man laborera med begrepp som hot, våld, tvång, utsatta situationer och hjälplöst tillstånd, vilka har varit väldigt svåra att hantera. 46 (MP): Ett ytterligare förslag i det här betänkandet är att domarkåren ska stärkas för att agera mot kränkande och ovidkommande frågor. För att personer som har blivit utsatta ska känna att det är värt att gå igenom en tuff rättegång är det otroligt viktigt att vi får bukt med att det fortfarande ställs massor med frågor om färgen på trosorna, historiska sexualvanor etcetera. Vilka ytterligare åtgärder anser justitieministern behövs där? 47 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tror att det alltid behövs en löpande kompetensutveckling av alla aktörer i rättsväsendet i de här frågorna. Domarna är säkert en del av det, men det gäller också åklagare och försvarsadvokater. Det behövs kompetensutveckling. Men betänkandet innehåller också ett nytt förslag om att man ska få ett målsägandebiträde tidigt i processen, redan från början. Jag tror att det har väldigt stor betydelse för att man ska kunna klara den här processen hela vägen ut och därmed också kunna klara upp fler brott. 48 (V): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . gick in på skolan Kronan i . Tre personer mördades. drevs av högerextrema åsikter och ansåg att invandrare och flyktingar var det största hotet. utsattes av befolkning för främlingsfientliga hatbrott. blev rekordåret, med flest polisanmälda hatbrott . Hatbrott är inte en brottsrubricering utan ett samlingsnamn på flera olika brott där motivet är hat och fördomar mot en grupp människor. Det kan vara fråga om ett hakkors på en synagoga eller en kvinna som blir bespottad för att hon bär slöja. Tyvärr ökar hatbrotten, och rasistiska miljöer uppmanar sina anhängare att gå från ord till handling. Vad avser regeringen att göra för att minska antalet hatbrott? 49 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tror att det till mycket stor del handlar om att vi måste bli bättre på förebyggande arbete. Jag tycker att både skolan och resten av vuxenvärlden har ett enormt stort ansvar. Jag tycker också att vi som politiska företrädare har ett väldigt stort ansvar. Det handlar till exempel om vilken ton vi har när vi debatterar sådant här med varandra, men också vilken ton vi använder på nätet. Det är så otroligt lätt att trissa upp nivåerna efter hand i sociala medier, och då kan man dra med sig en del individer som plötsligt kan betrakta det som något naturligt att hålla på på det sättet. Det här tror jag är oerhört viktigt. Bland annat förbereder vi nu en proposition som handlar om näthat och ska ge bättre lagstiftningsmöjligheter för att komma till rätta med de typer av kränkningar som kan finnas och som förpestar det politiska samtalet. 50 (V): Jag tackar statsrådet för svaret. har påpekat att det behövs en enhetlighet om hatbrotten genom hela rättskedjan och att det behövs en sammanställning av hur domstolar dömer, vilken polis och åklagare ska kunna ta del av för att på rätt sätt kunna utreda hatbrotten. Vad avser regeringen att göra för att hatbrott ska få en enhetlig definition inom hela rättskedjan? 51 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tror framför allt att vi måste bli bättre på kompetensutveckling för både åklagare och de poliser som får in anmälningarna. Jag tror också att den nya polisorganisationen kan vara en positiv del i en sådan utveckling. Den har nämligen fört med sig att vi får lättare att styra hela organisationen. vet vi att det är många saker som ska på plats innan den fungerar som den ska, men jag tror att det är en viktig pusselbit. Regeringens insatser i utanförskapsområden 52 (): Statsrådet är samordningsminister i regeringen och har fått ett särskilt ansvar för att samordna regeringens insatser i utanförskapsområden. Det här är en viktig och grannlaga uppgift, kanske regeringens svåraste, enligt i . I har vi 53 områden som av polisen är klassade som utsatta områden. 15 av dem är särskilt utsatta och har väldigt stora bekymmer. Vid det här laget vet väl hela kammaren vad det handlar om: låg socioekonomisk status, kriminell påverkan på samhällsstrukturen, svårigheter för polis och räddningstjänst att fullfölja sina uppdrag och så vidare. Det behövs insatser. Jag var väldigt glad över att man nu skulle samordna detta. Sedan har jag tittat på hemsidan och försökt följa vad regeringen har gjort. Jag hittade ingenting. Vad har statsrådet konkret gjort för att öka samordningen och för att bekämpa de svårigheter vi ser i utsatta områden runt om i ? 53 Statsrådet (S): Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Det är sant att polisen har pekat ut ett antal områden, som säger. Jag är själv uppvuxen i ett av dessa 15 områden och kan vidimera en del av de utmaningar som finns. Det här är tyvärr ingenting nytt utan har pågått . Jag tror att det är viktigt att vi på kort sikt ser till att stärka polisen och lagstiftningen. Det gör att vi kan vidta åtgärder och lagföra dem som begår brott, oavsett om det handlar om att bränna bilar eller andra typer av grövre brott. Men vi har också en rad andra åtgärder, som att stärka skolan, stärka arbetsmarknaden, stärka civilsamhället och stärka samhällsservicen. har letat, och det är bra. Men hon hade faktiskt inte behövt leta särskilt . presenterade jag tillsammans med statsministern en rad åtgärder. De åtgärderna återkommer i den budget som regeringen har lagt fram och som ska behandlas här i . Det handlar helt enkelt om ett långsiktigt arbete för att bryta den här utvecklingen. 54 (): Jo då, jag har läst de allmänna skrivningar som finns i budgeten och annat. Men min fråga var: Vilka konkreta insatser har samordningsministern gjort för att vi nu ska ha ett samordnat arbete i varje område? har många lokala myndigheter och nationella myndigheter gjort både det ena och det andra. Men det har inte varit tillräckligt. Jag är helt övertygad om att man behöver ett strukturerat, långsiktigt och målmedvetet arbete fokuserat på varje område. Jag vill veta vad som görs. 55 Statsrådet (S): Jag håller helt och hållet med om att det till att börja med måste vara långsiktigt. som budgeten behandlas håller vi med de resurser som avsatts på att tillsätta en delegation. Den ska jobba och sluta avtal med alla dessa kommuner och områden. Om jag finge önska något skulle jag önska en större samsyn mellan de politiska blocken. Det vore till gagn. Många av de åtgärder som har vidtagits har varit av projektkaraktär och för korta. Även om de har varit bra har de försvunnit. Här skulle jag önska ett större samarbete över blockgränserna. 56 (C): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . I morse hölls ett seminarium i om en bro över Gullmarn där företrädare från och näringsliv var med. Detta är ett projekt som statsrådet väl känner till efter sitt besök i . Det handlar om att ersätta näst mest trafikerade färjelinje med en bro i stället och en fast förbindelse. Det skulle korta restider, stärka och utveckla arbetsmarknadsregionen och också möjliggöra för företag att kunna klara den kompetensförsörjning som krävs. Ett exempel i just nu är en stor expansion för Preem där de planerar att anställa många människor. Då behövs det en större arbetsmarknadsregion. infrastrukturministern från lyckades få med två vad man kallade för omöjliga broprojekt i den nationella åtgärdsplanen genom att tillämpa ett kreativt tankesätt och avgiftsfinansiering. Min fråga till statsrådet är därför: Kan vi förvänta oss att detta broprojekt kommer med i den nationella åtgärdsplanen? 57 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Regeringen lade för ungefär sedan fram en infrastrukturproposition till med inriktning och ramar för nästkommande planperiod. Det är en väsentligt höjd ambitionsnivå jämfört med gällande plan. Det ger naturligtvis ökade förutsättningar för både alldeles nödvändigt underhåll på framför allt järnvägen och möjligheten till nya investeringar som vi också behöver i transportinfrastruktursystemet. Vilka enskilda objekt som kommer att prioriteras i den nationella planen kommer däremot regeringen att återkomma med 2018 efter att har gjort sedvanlig åtgärdsplanering där man väger olika samhällsnyttor mot varandra. Det är en oerhört viktig process som inte bör föregripas. 58 (C): Som ministern mycket väl är medveten om handlar projektet i inte om ytterligare pengar eller nya medel. Det handlar om att få använda de medel som används för drift och underhåll av färjorna och kunna skjuta över dem till att finansiera ett broprojekt. I har vi ett regelverk som säger att man endast får använda 20−25 års driftsmedel medan man till exempel i vårt grannland har den dubbla tiden. Det är klart att det möjliggör helt nya projekt. Min följdfråga är: Är regeringen beredd att ändra i regleringsbrevet till i den här frågan? 59 Statsrådet (S): Det är inte någonting som vi har tagit ställning till i det här skedet. Det är fortfarande så att de investeringar som ska göras måste vägas samhällsekonomiskt mot varandra. Även om det handlar om driftsmedel som i så fall skulle föras över till en investering är det inte riktigt samma typ av budgetteknik. Det går inte att hantera den frågan riktigt så enkelt. De investeringar vi gör ska vara väl avvägda ur skattebetalarnas synpunkt. 60 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Socialtjänstlagen ska utgöra en tydlig ramlag. Det har genomförts ett drygt sjuttiotal omfattande förändringar av lagen . Det har medfört att lagen har blivit mer svåröverskådlig och därtill detaljstyrande. Utöver det har det tillkommit ca 180 föreskrifter och genomförandeplaner staplade på varandra. Detta skapar otydlighet och osäkerhet vid tillämpningen av lagen. Min fråga är: Kommer ministern att verka för en total översyn av socialtjänstlagen? 61 Statsrådet (S): Tack för frågan! Mitt svar är ja. Det vill jag absolut göra av de skäl som du nämner här. Det är viktigt att ha en modern socialtjänstlag som tjänar medborgarna i utsatta lägen och gör det på ett så effektivt sätt som möjligt. Därför kommer jag att återkomma med utredningsdirektiv. 62 (M): Det var ett positivt svar av . Jag har inte hört det innan. Man har diskuterat detta och uttalat sig i någon tidning och sagt att diskussion fortfarande pågår. Det är positivt att man börjar titta på detta så fort som möjligt. Osäkerheten ställer till väldigt mycket för socialsekreterarna och även för klienterna. Jag ser positivt på det. 63 Statsrådet (S): Det tar därför att det är en omfattande lagstiftning. Men det är viktigt att göra det för att den ska fungera så bra som möjligt. Infrastrukturpropositionens effekter på pendeltåg 64 (S): Jag har en fråga till statsrådet . har haft problem med sina pendeltåg. En av orsakerna är trängsel, en annan är en längre tids bristande underhåll. I regionen är behoven av en fungerande arbetspendling stora och växande inte minst på grund av befolkningsökningen. Detta är dessutom inte bara ett Stockholmsproblem. har konstaterat stora pendlingsströmmar från både län och . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: I vilken mån kommer infrastrukturpropositionen att bidra till att lösa problemen i ? 65 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Järnvägsunderhållet är en av de mest prioriterade frågor som vi arbetar med av väldigt uppenbara skäl. Vi har redan nu tillfört 1,34 miljarder till järnvägsunderhållet. En stor andel av de pengarna används i storstadsområden eftersom det är där som de verkliga flaskhalsarna och de stora problemen till stor del finns. Med den infrastrukturproposition som regeringen nu har lagt fram till kommer underhållsmedlen att öka jämfört med gällande ram. Det innebär ett väsentligt tillskott, och en betydande andel av det kommer med stor sannolikhet att landa i storstadsområdena och . 66 (S): Jag har inga följdfrågor. Jag är nöjd och glad över det kloka svaret och hoppas på att pendeltågen kommer att gå bättre. Regeringens syn på inre gränskontroller 67 (SD): Först vill jag göra ett litet klargörande. När lagen om gränskontroller infördes var det endast som stöttade regeringens förslag. hade å sin sida tuffare förslag än regeringen. På den andra sidan fanns det partier som ville ha mildare förslag eller inga gränskontroller alls. Bland de partier som ville ha mildare lagstöd för gränskontroller fanns bland annat , som föreslog att skulle öppna sina gränser igen . Detta går att läsa i reservation 5 i betänkande 2015/16:JuU24. Nuläget i vår omvärld och i ser inte ut att ge några garantier för att en öppna-era-hjärtan-och-öppna-gränser-politik inte skulle upprepa det kaos som inträffade . Kommer regeringen att fortsätta med våra inre gränskontroller, ? Om inte vill att vi ska det, kommer regeringen då att vika sig för EU och öppna våra gränser med risk för fortsatt massinvandring? 68 Justitie- och migrationsminister (S): Den har under gårdagen skrivit under det brev som gick till kommissionen där vi begärde en möjlighet att kunna förlänga de gränskontroller som är i funktion. Vi återkommer till frågan om hur vi sedan ska göra med den eventuella möjlighet som då uppkommer. Det är ett par saker som vi måste titta på. Det ena är situationen i och hur många oregistrerade asylsökande som är kvar där. Det andra är situationen i . Vi vet att gränskontrollerna och id-kontrollerna har lett till en del problem i . Den beredningen och den analysen fortsätter. Jag kan försäkra och också alla andra om att vi från vår sida tänker se till att vi tar ansvar för alla de 163 000 som kom . För att vi ska kunna göra det kan vi inte igen hamna i ett läge där det skulle komma 8 000–10 000 . Det går inte. Då måste vi ha de nivåer vi kan klara av också fortsättningsvis. 69 (SD): När det gäller gränskontroller ska regeringen veta att det finns ett stöd från i samtliga steg som leder mot en mer reglerad inriktning. Jag hoppas att regeringen inte bara gör vad den upplever är nödvändigt utan gör vad som krävs för att trygga den allmänna ordningen och den inre säkerheten i vårt land, och det även om det skulle innebära att vi gör oss till ovänner med exempelvis . 70 Justitie- och migrationsminister (S): Det är väldigt mycket som skiljer regeringen och åt. En sak är hela ingången i frågan. Vi vill från vår sida ta ett så stort ansvar som vi kan för den globala flyktingkrisen. har aldrig velat göra det. Ni har aldrig velat ta emot några invandrare, och dem som finns i sprider ni ofta både fördomar och felaktiga uppfattningar om. Ni ägnar er åt en propaganda som jag tycker djupt illa om. Vi tar ansvar för och för att klara detta. 71 (KD): Jag har en fråga till statsrådet . Den har lite av samma tema som fråga tidigare. I kunde vi läsa om en händelse där en polisman i utanför övermannades av ett ungdomsgäng som hade låst fast polismannens armar och kastat glödande cigarettfimpar mot honom. Polisen medger att polismannen mycket väl skulle kunna ha utsatts för grövre våld eller till och med ha kunnat bli berövad sitt tjänstevapen under incidenten. Ändå väljer polisen att inte upprätta någon anmälan eftersom man anser att straffvärdet på det misstänkta brottet förgripelse mot tjänsteman är för lågt.