prot · H309103 · 2016-05-11 00:00:00 — Det mest bärande och viktigaste argumentet för att ta tag i den här frågan är att vi måste ha ett helhetsgrepp om viltförvaltning och jaktfrågor, och då måste vi faktiskt gå vidare och diskutera frågan färdigt. Det handlar om att balansera många olika intressen, och en myndighet som kan ta ett helhetsansvar är naturligtvis en styrka. Som nämndes av någon tidigare talare ger jakt liksom fiske och turism en möjlighet till näringsverksamhet på landsbygden, och det finns stora ekonomiska värden att ta till vara för den svenska landsbygden. har det också talats om här. Den brukar komma upp i de här sammanhangen. Jag tycker väl att vi har diskuterat vargen i väldigt många sammanhang tidigare under den här mandatperioden så vi kanske inte behöver hetsa upp oss så mycket över det just . Men vi kan ändå konstatera att i och med Högsta förvaltningsdomstolens dom här så har man rätt att överklaga beslut. Det är en dom som vi måste förhålla oss till. Jag har sagt det tidigare, och jag säger det igen: Vad är det som händer nu? Vi måste ändå ha ett fungerande system. Måhända ska vi ha det nya i en domstolsprocess, i ett domstolsförfarande. Men då handlar det ändå om att regeringen på något sätt måste reagera på detta och lägga fram förslag om hur vi ska få en så effektiv domstolsprocess att den fungerar på samma sätt och får samma syfte som det förslag som alliansregeringen lade fram. Det måste fungera i praktiken och inte som , för när det blir domstolsprocesser omöjliggörs ju i praktiken licensjakten efter varg över huvud taget. Den typen av förslag från regeringen efterlyser jag fortfarande. Jag vet inte var frågan är , men jag hoppas att den inte hamnar i samma långbänk som mycket annat. 92 (M): Angående jakt och viltvård är det oerhört viktigt att också våra jägare har tillgång till rätt vapen och också möjlighet att både träna och utöva sitt sportskytte för att klara av att ha en god säkerhet och en bra möjlighet att göra ett gott jobb i skogen, i viltvårdsarbetet. Vi vet dock att styrs Socialdemokraterna av när det gäller dessa frågor, det vill säga man är emot de jaktvapen som finns, man är emot de skjutvapen som finns och är lagliga här i och man gör allt för att det ska finnas mer varg i skogen och mindre tamboskap på vår öppna landsbygd. Det innebär ett stort hot att Socialdemokraterna så brutalt har vikit ned sig i de här frågorna och helt enkelt ställer sig bakom hårda krav på att förändra detta i helt fel riktning. Regeringen sitter och jobbar med vapendirektivet i EU. Från dessa förhandlingar kommer det fram ett antal olika förhållningssätt när det gäller vilken linje har. sa här i talarstolen att vi i oppositionen skapar oro runt detta. Nej, det är regeringen och dess förhandlare som skapar en oerhört stor oro i de här diskussionerna. Man har sagt en sak i och beslutat om en sak. Så åker man ned till EU och driver andra frågor. Därför måste jag ställa en fråga till : Är det vad ni säger här i som gäller, eller är det protokollen i EU som gäller när vi ska bedöma vilken linje ni driver i EU-förhandlingarna? Detta orsakar en stor oro för landets jägare och skyttar. Angående viltmyndigheten tog upp i sitt anförande att ni ska utreda den vidare. Ni har haft på er för att titta igenom det här. Ingenting har hänt, och så fortsätter det. Det finns en majoritet här i för att vi ska ha en viltmyndighet. Regeringen ska då självklart leverera den till så att vi på det sättet kan sköta vår viltförvaltning på ett helt annat sätt än . Jag vill fråga : När kommer vi att ha den här viltmyndigheten på plats, som faktiskt har beställt? När kommer besluten att tas? När kommer vi att få besked? Det är väl inte så att ni tänker obstruera i den här frågan och strunta i och folkviljan i att faktiskt inrätta den här viltmyndigheten och flytta en del av både viltvården och eventuellt också vapenlicenserna till den nya viltmyndigheten? talade också i sitt anförande om den svenska modellen. Då vill jag gärna ställa några kontrollfrågor. Menar att den svenska modellen är långa handläggningstider för vapenlicenser och minskande av vapen för sportskytte och jakt? Varför driver man just den linjen? Är det verkligen den svenska modellen enligt att ta ifrån både sportskyttar och jägare deras vapen och också se till att man har så långa handläggningstider för vapenlicenser så att de som i Skåneområdet vill ha en vapenlicens inte kommer att ha någon licens till älgjakten ? är det inte så mycket älg nere i , men även och i är drabbade på samma sätt. Dessa frågor vill jag gärna ha svar på: Stämmer protokollen från EU? När är viltmyndigheten på plats i ? Kommer vapendirektivet att påverka jägares och sportskyttars vapen i ? 93 (MP) replik: Jag kunde inte låta bli att trycka på knappen och begära replik när svingar högt och lågt mot och påstår att regeringen skulle ha lagt sig platt för oss och att vi vill avskaffa allt. Jag kan försäkra att jag inte skjuter älgar med slangbella. Jag tror att vi är överens i om hur vi ställer oss inför EU:s vapendirektiv. Jag vet att har ställt interpellationer till minister som har ansvar för dessa frågor. har via justitieutskottet och sedan i sagt att vi vill ha säker förvaring av vapen, undantag för 18-årsgränser för innehav i de fall det behövs, undantag från kravet om läkarundersökning, undantag från förbudet mot helautomatiska vapen, undantag för krav om fem års tidsbegränsning av tillstånd samt förtydligande av vad som ska ske med halvautomatiska vapen som liknar helautomatiska. har varit överens om hur den svenska linjen ska drivas. Sedan finns vissa saker som vi i anser borde ses över. Jag vet att våra EU-parlamentariker har drivit frågan om en läkarundersökning vid första anskaffandet av vapen. I stort sett är vi överens om att det svenska systemet är bra, och det är det vi vill föra över till EU snarare än nya pålagor. 94 (M) replik: Det är intressant att tar upp ståndpunkt, men hon glömmer bort de ståndpunkter som intas i EU-förhandlingarna. Då kanske kan svara på om ni är för eller emot licens på vapenmagasin. Anser ni att ett sportskyttevapen utgör en fara i landet för terrorism och annat? Är det rimligt att det ska vara en så hård lagstiftning att vissa sportskyttegrenar måste förbjudas och i förlängningen vissa jaktvapen som kan definieras om till dessa vapen? Anser att det är rätt att avskaffa sportskytte? Stämmer protokollen i EU, eller säger ni en annan sak här, nämligen att ni vill ha licens på vapenmagasin i EU? Det är faktiskt vad som har stått i protokollen. Det är bra om kan dementera att driver den linjen. Vilken linje ska vi lita på? Ska vi lita på vad ni säger här i , för att försöka lugna opinionen, eller ska vi lita på vad som faktiskt står skrivet i protokollen i EU? Det här vill jag gärna ha svar på. Det är en stor och viktig fråga för över 600 000 vapenägare i landet. De lyssnar noga på vad du kommer att svara i frågan. Vill ni införa licenskrav på vapenmagasin? Vill ni ta bort svenska sportskyttevapen? Det är tre enkla frågor. 95 (MP) replik: Vi anser att den svenska modellen med säker förvaring, kontroll och register har fungerat väl. Sedan finns det vissa delar där vi anser att det kan göras en skärpning. Vapenmagasin är en sådan fråga. kan du oavsett om du är vapenägare eller inte köpa magasin till vapen. Vissa vapen som är godkända för en typ av magasin kan också användas med andra magasin. Därför är det rimligt att man får köpa magasin som hör till det vapen man har, men om man inte har något vapen har man heller ingen användning för ett magasin. Det är fullt rimligt. Tyvärr blev det inte så vid gårdagens förhandlingar i EU. Den som har ett vapen som kräver magasin ska kunna köpa dem, men den som inte har ett sådant vapen anser jag inte har någon anledning att köpa magasin. 96 (M) replik: Jag fick inte svar på om licenskravet står fast hos den , det vill säga krav på licens för vapenmagasin. pratar vi inte om att köpa magasin till ett vapen som du inte har. Det är en helt annan fråga. Vill och regeringen införa licenskrav på vapenmagasin, som man enligt protokoll förordat i EU? Kör regeringen en linje i och sedan förhandlar med en annan inriktning i EU? Det är oerhört allvarligt. Vi i har bestämt att linjen ska vara att jägare och sportskyttar ska kunna fortsätta att bedriva jakt och sportskytte. Det är andemeningen i de direktiv vi har tagit fram här. Men ni har tolkat in en begränsning i detta. Kommer svenska jägare och sportskyttar att drabbas av vapendirektivet som ni nu förhandlar om? Vill ni införa licenskrav på vapenmagasin? Stämmer protokollen eller inte? 97 (S) replik: Välkommen till miljö- och jordbruksutskottets debatt, ! är utsedd till moderat talesperson i landsbygdsfrågor. Vi är många som är fundersamma över hur det har gått till eftersom vi känner som en person som svingar fritt likt en väderkvarn åt alla håll. Det är kanske så taktiken är från sida. I brist på annat sänder man ut sin terrier för att bita oss i benet. Det kan ligga en del i det. Precis som jag sa i mitt anförande bygger vapenlagstiftningen på en lång tradition av svensk modell med ordning och reda. Det har byggts upp ett långsiktigt fungerande system. Vi står bakom det. Vi står bakom ordningen här i huset med en och ett fackutskott som förhandlar. Vi står upp för fattade beslut i frågorna. har i debatten påstått något helt annat. Det får stå för . Det som är tydligt är de förhandlingar som har genomförts och som kommer att genomföra. Den politiska förhandlingen har inte startats ens en gång. Alla som är insatta i frågan vet att den inte avgörs förrän tidigast . och har sagt sitt går ut i debatten och säger att det är fråga om något helt annat. håller fast vid sin väderkvarnspropaganda – ingenting annat. Vi socialdemokrater tycker att införandet av regional förvaltning var bra. Vi vill bygga vidare på den delen. Vi anser inte att en ny myndighet skulle skapa ordning och reda utan bara ny byråkrati. 98 (M) replik: Låt mig börja med frågan om en viltmyndighet. När riksdag fattar beslut om att inrätta en viltmyndighet är det faktiskt regeringens sak att verkställa beslutet på ett rimligt sätt. Precis som säger här tänker regeringen obstruera. Man anser inte att en viltmyndighet behövs. Det är precis tvärtemot vad en majoritet i riksdag har beställt. Det är lämpligt och bra om regeringen inom rimlig tid levererar viltmyndigheten, som riksdag har beslutat. Vem skapar oro? Låt oss gå fram med en tydlig linje i landet. Ministern har sagt att sportskyttar och jägare ska klara sig. Sedan har man svängt i diskussionerna. Vi kan sedan se protokoll från EU som vittnar om en helt annan linje. Vad är det som gäller, ? Är det vad säger , vad ministern säger här eller de faktiska protokollen som förs vid förhandlingarna i EU? Det var några enkla och raka frågor. Förklara för svenska folket vad som gäller! Är det ministerns eller inställning eller är det vad som framgår av protokollen från förhandlingarna? Vad är det som gäller? Vilken linje skapar ni? Vem är det som skapar oro hos landets vapeninnehavare och jägare ? Det är ni socialdemokrater. 99 (S) replik: Det är alldeles tydligt för alla insatta att det är som skapar oreda. Vi står fast vid vad vi har kommit överens om i justitieutskottet och i . Vi står fast vid det inrikesminister har sagt. Det råder inget tvivel om det. vet mycket väl att dessa förhandlingar är långt ifrån avslutade. Vi för samtal utifrån vad vi har byggt upp av ordning och reda. Sedan kan jag hålla med om att vi har ärvt en situation där flera polismyndigheter drar ut på licenstiderna på ett oacceptabelt sätt. Under förra mandatperioden gjorde vi också gemensamma tillkännagivanden om att det här måste få ett slut. sa att det inte är bra. Justitiekanslern och sa att det inte är okej. Den tidigare borgerliga regeringen förändrade också , något som vi stod bakom. Detta håller nu på att implementeras, och måste se till att skapa likvärdiga förutsättningar oavsett var i landet man bor. Det ska inte råda några som helst tveksamheter. Den regionala förvaltningen bygger, precis som jag sa i mitt anförande, på att vi ska ordna upp på de håll i landet där vi har betesskador och där vi har ett högt rovdjurstryck. Vi tror att det är de regionala viltförvaltningsdelegationerna och länsstyrelserna som är bäst lämpade att sköta den verksamheten. är den myndighet som handhar art- och habitatdirektivet – som vi inte kommer ifrån, inte på något sätt, även om kanske vill föra fram något annat. Vi tror att det är den myndigheten vi behöver stärka för att skapa likvärdighet och ta hand om de förutsättningar som råder i de olika delarna av landet. Vi ska inte skapa ny byråkrati. höll ju på att skratta på sig när ni föreslog en ny myndighet som skulle kosta pengar, och ni har inte lagt fram ett enda förslag med den inriktningen nu när ni är i opposition. 100 (M) replik: Återigen hör jag att inte har tänkt skapa någon ny viltmyndighet. Det skulle i så fall vara att obstruera mot beslut. När det gäller varg var den frågan faktiskt uppe i EU . Man ville gå igenom art- och habitatdirektivet. Socialdemokraterna röstade nej till det. De tycker att det är bra att den här frågan avgörs nere i EU medan vi moderater vill flytta hem den till . Socialdemokraterna går på en helt annan linje än och Alliansen gör i de här frågorna. En fråga som återkommer har jag inte fått svar på här av . Men han har möjlighet att i debattinlägg och annat tala om vad det är som stämmer. Är det protokollen eller inte? Jag har inte fått något svar på den frågan. När det gäller den andra delen som talade om här, den svenska modellen: Som jag upplever det hela är det inte någon ny svensk modell som råder här just , utan det är den socialdemokratiska modellen. Det innebär kaos i vargfrågan. ökar vargen medan regeringen sitter och diskuterar hur man ska lösa detta i domstolar. Vi har långa handläggningstider och kaos på vapensidan, och vi har kaos och oro runt vapendirektivet, där regeringen är hur otydlig som helst trots att har varit tydlig och gett detta direktiv till förhandlare och minister för att lösa frågan nere i EU. Det är alltså ingen svensk modell ni har skapat. Ni har skapat den socialdemokratiska kaosmodellen som har gjort att viltvården inte fungerar i landet, att vapenhanteringen inte fungerar i landet och att licenshanteringen inte fungerar i landet. Det är ni som sitter vid makten, . Det är ni som ska rätta till detta. Det var inte meningen att ni skulle sätta er där och göra saker och ting ännu värre. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) betänkande 2015/16:UbU14 101 (S): Det är tuff konkurrens i , får man säga, med i Andrakammarsalen. Vi ska nu debattera skolväsendet. Jag vill inleda med att säga att jag självklart står bakom samtliga S-reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 65 och i övrigt bifall till förslaget i betänkande UbUl4. Förra årets debatt om skolväsendet inledde jag med att understryka att vi i svensk grundskola har fantastiska lärare, drivande skolledare och elever som gör enastående prestationer. Jag underströk hur viktiga de är, alla vuxna som i sina olika professioner bistår eleverna i sitt lärande, för överallt finns elever som kämpar med basfärdigheter, estetiska ämnen, nationella prov, muntliga framträdanden, historiekunskaper och specialarbeten. Jag vill även understryka att de som verkar i svensk skola har mycket att vara stolta över, även om skolan står inför stora utmaningar. Men när jag sa att det för politiker på riksnivå är helt avgörande att vi tar vårt ansvar, gör vår del och inte lägger oss i fel frågor kunde jag väl inte ana att vi fortfarande skulle ha debatt och tillkännagivanden om skolavslutning i kyrkan, trots att det inte finns något reellt problem, eller tillkännagivanden om nationella prov, trots att en utredning just lämnat förslag som bereds. Vi måste – jag säger måste – förmå att fokusera på det som är viktigt för skolan och visa att vi klarar av att ta ansvar. Jag tror att vi förmår mer. Det har gått den förra debatten. Jag tänker inte uppehålla mig vid varje enskild reservation i föreliggande betänkande utan i stället ge en bild av hur Socialdemokraterna ser på skolan och vilka satsningar regeringen gör. För det första är resurstillskott till skolan äntligen prioriterade före stora skattesänkningar. Fokus har varit och är tidiga insatser, ett attraktivt läraryrke och en jämlik skola. Ingenting har fått mig att tvivla på den inriktningen. 2,8 miljarder på årsbasis till lågstadiet och fritis är mycket pengar. Tillsammans med förskolepengar och 10 välfärdsmiljarder gör de att många kommunpolitiker upplever att de äntligen kan göra satsningar på den verksamhet som så väl behöver det. Dessutom satsar vi 3 miljarder på lärarlönelyft och ytterligare över en halv miljard på strategiskt arbete för att vända utvecklingen i utsatta områden med hjälp samt på nationella skolutvecklingsprogram. På tal om likvärdiga förutsättningar för skolor och för elever blir det för mig så uppenbart att vi också måste förmå resonera om konsekvenserna av när marknaden tillåts få för stort spelrum i skolan. I spåren av en svag reglering av friskolemarknaden kan vi se skolkonkurser, betygsinflation och bristande dimensionering. Skolor startas upp och läggs ned – precis som på vilken privat marknad som helst. Det här är inte acceptabelt. Vi måste säkerställa att det blir ordning och reda i det svenska skolsystemet, att alla skolor är bra skolor och att det är elevernas kunskapsutveckling som sätts först i svensk skola – aldrig vinstintresset. När det gäller ansvarsfrågan och styrkedjan i skolan behöver det göras tydligare för alla och envar hur den ser ut. Elever ska också ha likvärdiga förutsättningar att nå kunskapsmålen oavsett bakgrund och socioekonomisk hemvist. Här har ett tydligt uppdrag med utgångspunkt från bland annat . Vad kommer att komma med påverkar inte vi politiker. Men reaktionerna på deras arbete kommer att vara en viktig temperaturmätare på vår politiska vilja att se saker som de är och ta till oss en – förhoppningsvis – samstämmig bild av de mest väsentliga åtgärder som krävs. Själv ser jag fram emot kommissionens delbetänkande, som presenteras , och sedermera dess slutrapport, så att vi kan ta avstamp i den. Vi behöver helt enkelt en karta som är uppdaterad mot verkligheten för att kunna navigera korrekt. Jag tror att politiker alltför länge hållit fast vid sin problembild utan att ta intryck av hur verkligheten faktiskt förändrats. Det kan också kallas ideologisk låsning. Ett ytterligare bidrag för att komma framåt är det arbete som gjorts av regeringen inom ramen för för läraryrket. Att ha parterna med sig är väl utan tvivel att lyssna på professionen och ta de problem som finns i verkligheten på allvar. I går kunde vi läsa på att man nu är överens om flera steg för att stärka lärare och rektorer i deras profession. Från att stora reformer genomförts utan brett stöd och med bristande eftertanke ska framtida reformer tvärtom tas fram med stor samsyn. De ska vara så fast förankrade som det bara är möjligt hos dem som ska genomföra dem. En utredare ska därför tillsättas för att arbeta fram förslag på hur karriärtjänsterna ska få stärkt legitimitet. Jag läser i det in den kritik som funnits om bristande likvärdighet – att karriärtjänster kan utformas helt olika i olika kommuner och därmed inte bidrar till den samlade bilden av läraryrkets möjligheter. Förskolechefer ska bli rektorer. Det är en fråga som vi socialdemokrater drivit – utan gehör från tidigare regering och därmed utan framgång. Det känns oerhört roligt att det nu blir verklighet. Även legitimationsreformen ska justeras. Utifrån de erfarenheter som kan dras tas justeringar av förordningen som styr legitimationen fram i dialog med fackförbund och huvudmän. I arbetet ingår också att ta fram en tidsplan för när fritidspedagoger, modersmålslärare och sva-lärare ska ingå i behörighetssystemet. Min förhoppning är att brister i systemet som vi alla på olika sätt uppmärksammas på äntligen ska tas itu med. Ämnet för är att stärka läraryrkets attraktivitet och få fler att söka sig till yrket. Därför är jag också glad att skolledarperspektivet finns med. Jag hävdar bestämt och enträget att en skola måste ha en rektor med goda förutsättningar att leda skolans arbete och det pedagogiska utvecklingsarbete som är grunden för lärares skicklighet och välmående och i förlängningen elevernas framgångar. Jag vill också lyfta fram de insatser som regeringen nu gör för att främja skolans digitalisering och it-användande. Den förra regeringen duckade tyvärr för dessa frågor, men har ett viktigt arbete äntligen inletts. Det handlar om nationella it-strategier för hela skolväsendet, kompetensutvecklingsinsatser för att lyfta lärares digitala kompetens och steg mot digitalisering av de nationella proven. Detta är något som kommer att prata mer om i sitt anförande. Jag tänkte också säga några ord om det tillkännagivande som finns gällande mer idrott och skälen till den reservation som Socialdemokraterna står bakom. Detta tycks vara en populär åtgärd som gillas inte minst av gympaläraren på SVT. Men det finns egentligen två skäl att inte trycka på knappen för fler idrottslektioner. Den första är att samtal pågår om timplanen i dess helhet. Ska det arbetet lyckas är det olyckligt när en parallell beställningslista skickas från . Men det huvudsakliga skälet till att inte rösta för fler idrottstimmar nu är mer sakligt än så och tar sin utgångspunkt i den offentliga hearing som utbildningsutskottet organiserade . Ambitionen var att lära oss mer om hur rörelse påverkar lärandet och hur vi kan öka rörelsen i skolan. Den var oerhört givande, och jag tog med mig mycket från föredragen och utfrågningen, framför allt att man måste veta vad man vill åstadkomma. Om det är mer rörelse behöver strategin omfatta hela skoldagen. Om det handlar om att få fler att befästa goda vanor måste lektionerna i betydligt högre utsträckning omfatta perspektivet hälsa. Om fler än ska delta i idrotten kan det inte vara more of the same. Om idrottsläraren ska ha goda förutsättningar att utveckla ämnet duger det inte att idrottslärarna får minst kompetensutveckling, har hög andel obehöriga lärare och dessutom är den lärarkategori som i minst omfattning deltar i det kollegiala arbetet. Rörelsen och den fysiska aktiviteten behöver öka, inte minst . Men vägen dit behöver problematiseras en smula och inte styras för mycket av stora rubriker och nyhetsinslag. Jag vill avsluta i den anda jag inledde, med att säga att det handlar om att vilja hitta varandra, se det som är gemensamt och ta hjälp av den mest samstämmiga forskning vi kan hitta. Då tror jag att vi kan börja en gemensam väg mot en jämlik kunskapsskola, en skola för alla. 102 (M): Inledningsvis vill jag säga att vi naturligtvis står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till alliansreservationerna 8 och 49. Skolan ska vara en plats för lärande och framtidstro, kunskap och glädje, och inte minst ska skolan vara den plats som ger alla elever goda förutsättningar att växa. Föräldrar och elever ska känna sig trygga med att tiden i skolan ägnas åt att rusta eleverna med kunskaper inför framtida studie- och yrkesliv. Jag har under mina år som lärare fått se vad det betyder för en elev att lyckas i skolan – att efter kämpande och slit, ibland till och med tårar, få känna att man lyckas och knäcker koden. Att som lärare vara delaktig i detta är något som känns oerhört stort och viktigt, och även om lön och arbetsmiljö är oerhört viktiga frågor – det är jag den första att understryka – är detta en aspekt av läraryrket som förtjänar att lyftas oftare: att känna att det man gör är betydelsefullt och spelar roll och att den insats man gör i att vägleda och stödja kan betyda det där extra som gör att eleven hittar vägen.