prot · H40942 · 2016-12-08 00:00:00 — Det är en väldigt stor arbetsseger för lärare, rektorer och andra anställda i skolor och inte minst för eleverna att man kan se en sådan här vändning i skolresultaten. Det gäller inte bara utan också TIMSS, den stora undersökningen om matematik. Det här bekräftar bilden av att vi måste fortsätta prioritera skolan, bland annat ekonomiskt. Vi har gjort stora satsningar på skolan. Det handlar om tidiga insatser och om satsningar på lärarna. Det handlar om att dra bort administrativa uppgifter för lärarna. Men det handlar också om – och det är det arbetet vi kommer att växla upp framöver – arbetet för ökad likvärdighet. För det som verkligen fortfarande går åt fel håll i PISA-undersökningen handlar om de ökade klyftorna och framför allt om socioekonomisk bakgrund. Vilka som är dina föräldrar avgör alltmer hur det går för dig i skolan. Det är en oacceptabel utveckling. Vi har haft en långvarig trend. Den här regeringen är fast besluten att göra frågan om höga kvalitetskrav och kunskapskrav i skolan men också ökad likvärdighet till vår främsta prioritering. 65 (SD): Jag tror inte att det är mer pengar som behövs. Vi har en modell med förberedelseskolor för nyanlända, så att de lär sig språket först och så att elever med bristande språkkunskaper inte ska stjäla för mycket tid från elever med fullgoda språkkunskaper. Detta kan ju ge negativa effekter längre fram i kommande PISA-undersökningar. Har regeringen något konkret förslag på det området? Har man tänkt någonting kring det? 66 Närings- och innovationsminister (S): Det ligger nu flera förslag på bordet. Inte minst har tittat på frågan om förlängd skolplikt för de elever som har kommit sent till för att de ska kunna fullfölja sin grundskoleutbildning. Vi tar flera initiativ för att rikta insatser till de skolor som har störst problem – de finns både i förortsområden kring våra större städer och i gamla industriorter, där kulturen kring utbildning inte finns på samma sätt som på många andra ställen. Jag tror att vi har ingått 100 sådana avtal. Det handlar om riktade resurser och stöd och hjälp till de här skolorna. Vi kommer att fortsätta. 67 (S): Min fråga är riktad till minister . tog emot fler asylsökande än andra länder i . Vi tog ett ansvar tillsammans med några länder i . måste andra EU-länder visa att de också tar ansvar. Vi ser nu att de åtgärder som regeringen vidtagit fungerar. Införande av id-kontroller tillsammans med en tidsbegränsad åtstramning av asyllagstiftningen är nödvändiga inslag för asylsökande och så vidare. kan i det läget inte vara generösare än andra EU-länder. Men vi måste ha ett solidariskt system. Vad händer inom EU? 68 Statsrådet (S): Tack så mycket för frågan! Regeringen driver på för ett solidariskt system där alla länder tar ansvar. I EU finns det en del som talar om effektiv solidaritet. Jag undrar ärligt talat vad de menar med det. Solidaritet kan inte vara ett eget val när det handlar om att fullfölja internationella åtaganden och EU-åtaganden. Det är väldigt viktigt att EU når en överenskommelse när det gäller frågan om solidaritet och ansvar. EU måste kunna visa handlingskraft och enighet. Alla medlemsstater måste delta och bidra till att ta emot asylsökande i krissituationer. Det är ett minimikrav. När det kommer till reformen av det gemensamma asylsystemet har förhandlingarna påbörjats i samtliga sju rättsakter. Men man har kommit olika långt. Bilden är komplicerad, också på grund av att det finns många korshänvisningar mellan rättsakterna. Den svåraste frågan för tillfället är Dublinförordningen och frågan om ansvarsfördelning och solidaritet. 69 (S): Tack för svaret! Det är viktigt att vi har ett solidariskt asylsystem inom EU som säkerställer en rättssäker och human asylprocess i hela unionen och som i förlängningen kan bistå fler människor i behov av internationellt skydd. 70 Statsrådet (S): Det åtagande som vi lyckades få EU att komma överens om när det gäller vidarebosättning var att det skulle finnas 22 500 platser. Detta kom man överens om . finns det så mycket som 10 652 platser kvar, det vill säga platser som ännu inte har tagits i anspråk. andel var 491 personer, och vi har beviljat samtliga dessa 491 personer permanent uppehållstillstånd. Framtiden för det internationella klimatarbetet 71 (MP): satt världens ledare i ett möte som kom att bli historiskt. De samlades och slog fast nödvändiga mål för att stävja en ohållbar klimatkris. har entusiasm och engagemang också präglat en rad internationella processer och, för den delen, nationella beslut. ser vi hur en verklighetsfrånvänd klimatförnekare snart tillträder ett av världens mäktigaste ämbeten, och med anledning av detta vill jag fråga klimatminister : Hur bedömer klimatministern möjligheterna till framgång i det internationella klimatarbetet framöver och möjligheterna att nå de ambitiösa mål som fastställdes i ? 72 Statsrådet (MP): Tack för frågan! Jag representerade i på klimattoppmötet . Naturligtvis var nyheten om Trumps vinst en oro för världens länder. Uttalandena om att man inte vill delta i FN:s klimatarbete är ju välkända. Men det var också väldigt tydligt att världens länder står fast vid . , och andra har varit väldigt tydliga med att man fortsätter, och den utvecklingen kommer inte att kunna ändras. Däremot finns det en oro när det handlar om klimatfinansiering, eftersom de rika länderna i lovade att hjälpa de fattiga länderna med omställning till förnybar energi och anpassning. Om drar sig ur finansieringen kommer andra att få träda in i deras ställe om vi ska klara av denna omställning. 73 (MP): Jag är glad att vi kom in på frågan om klimatfinansiering. Vi vet ju att det är helt nödvändigt inte minst för att de fattiga i världen ska klara en omställning och de konsekvenser som klimatförändringarna får. Av världens fattiga är kvinnor. Trots detta är en försvinnande liten del riktad till kvinnors insatser. Hur arbetar den feministiska regeringen för kvinnor, kopplat till internationellt klimatarbete? 74 Statsrådet (MP): Jag är väldigt stolt över att är den största givaren per capita till FN:s gröna klimatfond. Vi har också drivit igenom att det nu finns en jämställdhetspolicy i klimatfonden så att det ska riktas tillräckligt med resurser till kvinnor. Det är kvinnor som hämtar vatten, det är kvinnor som hämtar ved och bränsle, och det är de som gynnas mest av solenergi och lättillgänglig förnybar energi som kommer att förändra och revolutionera deras liv. Satsa på kvinnorna så går det mycket fortare! Näringslivets användning av drönare 75 (M): Min fråga går till näringsminister , och temat är teknik och näringsliv. Drönare är en fantastisk möjlighet för näringslivet, exempelvis för jord- och skogsbruk. Man får snabba data på bild för att kunna så och skörda, framkomliga vägar visas liksom träd som faller och så vidare. Detta är en större fråga än man kan tro, och har den stött på patrull. Rätt skött kan det här bildmaterialet ge korta vägar och mindre arbete mellan myndigheter och näringsidkare. Olika departement har olika delar när det gäller detta, och jag förstår att det ligger på för hantering. Min fråga till näringsministern är: Är med på tåget i frågan så att inte näringslivet bromsas upp? 76 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! Det är klart att vi på är med på den här frågan, kanske inte just på tåget men i luften, med drönarna. Vi har alltså en ny lagstiftning på plats. Den har fått en mer restriktiv tolkning i domstolar än vad vi kanske hade förväntat oss. Framför allt hade kanske den borgerliga regeringen som införde lagstiftningen inte förväntat sig att lagstiftningen skulle få den här uttolkningen. Det arbetas med en översyn av lagstiftningen, och har klargjort att vi också ska se om det från departementens sida går att göra någonting tidigare i stället för att hela frågan måste lösas i en utredning. 77 (M): Tack för svaret! Vi var en hel del riksdagsledamöter som gjorde besök utanför just med anledning av frågan från olika partier, även . Jag tycker att detta är både önskvärt och bra, och jag vill sätta tryck på att det blir en snabb hantering av frågan så att det inte stannar upp. 78 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror att det finns en bred enighet i om att ny teknik och nya innovationer kan bidra till att hitta nya sätt att lösa saker mer effektivt. Drönare används i många fler sektorer än bara . Det är en enorm utveckling. Vi har också framgångsrika svenska företag som är pådrivande i utvecklingen, så det finns goda ekonomiska möjligheter och tillväxtmöjligheter i att använda drönare för att underlätta vardagen inte minst för jordbrukare, i samhällsplanering och många andra sektorer i samhället. Vi ser därför fram emot att försöka hitta en lösning på detta. Översyn av strategiska försvarsfunktioner 79 (C): Det säkerhetspolitiska läget är allvarligt. Strategiskt viktiga funktioner som hamnar behöver fredas från ryska statsintressen. befinner sig nästan i beslutsläge. är första beslutstillfället. har också möte . Vi vet att på lucia, , har utrikesministern och försvarsministern ett möte med företrädare därifrån. Det här kan tyckas lite sent, eftersom det bara är kvar till beslut. Min fråga till försvarsministern är: Finns det skäl att se över strategiskt viktiga och centrala funktioner för att freda dem från ryska statsintressens närvaro så att man från kommunens och andra aktörers sida vet vad som bör göras? 80 Försvarsminister (S): Jag tror att man på den borgerliga kanten är väl medveten om hur lagstiftningen ser ut. Det var ju den som styrde bifallet till Nord Stream 1 som den förra regeringen ställde sig bakom. Det här är ingen enkel materia att ta sig an. Däremot bör man väl titta på om det finns lagstiftningsmöjligheter som kan användas . står vi här med ett konkret ärende. Det måste hanteras utifrån den lagstiftning som råder om man inte i några snabba ryck klarar av att ändra nu gällande lagstiftning, vilket jag inte har någon uppfattning om. Det är en viktig fråga. Vi har en grundlig hantering efter alla konstens regler i . Vi har det här samtalet , och därefter kommer vi att återkomma i ärendet. Alla försvars- och säkerhetspolitiska aspekter man kan ha på detta är belysta i den internberedning som föregår det mötet. 81 (C): Tack, försvarsministern, för svaret! Det handlade ändå inte om i vad mån man avser att vidta åtgärder. Vi talar inte om Nord Stream och havsrättskonventionen. Det handlar om svenska centrala vitala säkerhetsintressen. Kan de på ett tydligt sätt fredas så att man inte svävar i tvivelsmål, vilket man nu har gjort, om vad som bör gälla? Delar försvarsministern ÖB:s och uppfattning och avråder från uthyrning? 82 Försvarsminister (S): Förra regeringen följde gällande havsrättskonvention och biföll Nord Stream 1. Då var det också verksamhet i hamn. Då vidtog den förra regeringen inga åtgärder. Det vi försöker göra är att analysera alla de möjligheter som finns. Vi har också utifrån rådande situation gjort en säkerhetspolitisk analys. Den kommer vi att återkomma till i samband med mötet . Sedan kommer vi att återkomma i andra sammanhang så att den blir offentlig. Beslut om uthyrningen av hamn 83 (KD): Försvarsministern hade kunnat stå kvar eftersom jag också har en fråga till honom om Nord Stream. Försvarsministern vill komma tillbaka till att det var ett beslut som fattades av den förra regeringen, och ska regeringen följa på samma sätt. Låt mig då påminna om att vi nu lever i en annan tid. Låt mig påminna om att det var före händelserna i och när gick in i . Låt mig också påminna om att just har dåliga erfarenheter av att låna ut en hamn till . Det var precis vad man hade gjort. Man hade hyrt ut hamnen i , och vi vet vad som hände. Vi måste också påminna kammaren och regeringen om att vi gång efter annan inte förstår agerande. När ÖB har varit så tydlig och sagt att detta är en dålig idé, vad mer kräver regeringen och försvarsministern innan man sätter ned foten? Klockan tickar, och det är dags för ett besked. 84 Försvarsminister (S): Jag vill bara påminna om att jag hörde till dem som röstade på voteringsknappen nej till Nord Stream 1 i . hörde till den andra gruppen som röstade ja till Nord Stream 1. Jag vill bara påminna om det grundläggande faktaförhållandet innan ljudvolymen och upphetsningen blir alltför stor i sammanhanget. Vi försöker hantera frågan enligt de regelverk som finns. Vad är det mer vi behöver av information? Vi behöver ingen mer information! är helt fel ute. Vi har gjort en analys av frågan. Vi kommer att ta resonemanget med kommunerna , och därefter återkommer vi. Det här har jag sagt nu så pass att jag tror att budskapet har gått fram. Vi kommer att återkomma när vi har haft samtalet. Det är ibland intressant att påminna om historien. Man glömmer så fort. Det politiska minnet är kort. 85 (KD): Det är bra att försvarsministern röstade nej. Då kan du agera nu med tydlighet. Det är nu beslutet ska fattas. Det är nu det krävs ett tydligt ledarskap. Det får inte vara så, fru talman, att det är de 50 miljonerna, som jag förstår att de lokala socialdemokratiska politikerna har för ögonen, som ska avgöra. måste man sätta ned foten, visa tydligt ledarskap och leverera ett tydligt njet. Det måste levereras ett tydligt ställningstagande från vad gäller uthyrning av hamn. 86 Försvarsminister (S): Eftersom jag inte är naiv och jag känner till benägenheten att KU-anmäla vill jag bara påminna om att jag inte tänker trampa i några fällor när det gäller hur man hanterar ärendet. Tydlighet och agerande måste följa regelverket i regelboken. Jag skulle vara lite försiktig med att säga att det enbart handlar om pengar på . Vi får återkomma till ärendet. Det finns en försvars- och säkerhetspolitisk analys som är grundligt och ordentligt genomgången. Upphandlingen vid byggandet av Nya 87 (S): Min fråga går till närings- och innovationsminister . När nya skulle byggas i beslutade sig Alliansen i för att använda sig av en kontroversiell OPS-upphandling, det vill säga privat-offentlig samverkan. Detta skedde trots att modellen var relativt oprövad i och att den i visat sig ha stora brister. Konsekvenserna av det dåliga avtalet som ingicks har blivit kraftigt skenande kostnader. har enorma vårdutmaningar inom alltifrån förlossningsvård, kapacitet på akutmottagningar och försenade operationer – även för svårt sjuka barn. I stället för att investera i fler läkare och barnmorskor har alltså skattepengar slösats bort, vilket framför allt drabbar invånarna i . Min fråga är vilka lärdomar regeringen tänker att man kan dra av det katastrofala avtal som Alliansen i ingick och hur vi kan arbeta för att inte hamna i den här bedrövliga situationen igen. 88 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Som näringsminister kan jag se fördelar av om det finns möjligheter att använda OPS som ett sätt att öka investeringar i och få fler investeringar till stånd. Det skapar jobb i . Tyvärr visar OPS-upphandlingen av Nya återigen att om man inte är duktig på sådant havererar det. Från början talade man om kostnader för Nya på . talar man om . Det går knappt utan att det kommer fram nya skandaler från i om upphandling och annat. Förut var det strumpor. var det konsulttjänster för . Det motsvarar kostnaden för över 4 000 sjuksköterskor. Det är klart att jag tycker att agerande i håller på att sänka tanken på OPS-lösningar. Det kommer inte att finnas politiskt stöd för att kunna jobba ihop med näringslivet för att driva fram investeringar om inte lösningarna tas fram på ett klokt sätt som faktiskt fungerar. 89 (S): Tack för svaret! Det går bara att instämma i det statsrådet säger om hur dåligt detta har hanterats och vilka konsekvenserna blir. Det är glädjande att näringsministern tar med sig att fundera över hur detta kan skötas på ett bättre sätt. Jag tror att vi alla är överens om att den här situationen vill vi inte se upprepas, framför allt för invånarnas skull. 90 Närings- och innovationsminister (S): Regeringen behöver titta på frågan, men jag tycker också att och borde titta på frågan. På något sätt behövs det en kriskommission för att reda ut ekonomin i . Det här tär på hela den ekonomiska trovärdigheten för . Om man inte kan leda i ekonomiska frågor hur kan man då vara med och leda ekonomi på ett anständigt sätt? Det är också viktigt att återupprätta förtroendet för OPS-lösningar. De kan vara en fungerande modell för att driva fram fler investeringar. Totalförsvarsplikten och samarbetet med 91 (SD): Jag har en fråga till försvarsministern. Min fråga gäller bland annat värnplikts- och personalförsörjningen. fattade regeringen beslut om att ge Försvarsmakten rätt att kalla in värnpliktig personal till repetitionsutbildning. ligger det en färdig utredning som jag vet att försvarsministern är väl förtrogen med. När den landar för beslut hos regeringen, kommer då regeringen att ta med hela frågan om totalförsvarsplikten? Utredningen pekar inte på alla detaljerna. Det här innefattar även en kvinnlig plikt inom totalförsvarsramen. Jag har ytterligare en fråga. Den är kopplad till att går mot att kanske ingå ett försvarsförbund med , ett samarbete bortom fredstida förhållanden, det vill säga krig och krigsliknande förhållanden. Kan försvarsministern ge en kommentar? 92 Försvarsminister (S): Tack för frågorna! Självfallet handlar detta om totalförsvarsplikt. Ett beslut om att aktivera totalförsvarsplikten är ett beslut som regeringen kan fatta. Det är i formell mening inte som fattar ett sådant beslut. Regeringen har genom försorg låtit göra en utredning med tanke på att det nuvarande systemet inte har klarat förbandsuppfyllnad och inte levererat övade och fungerande förband. Vi är tvungna att göra något så att det går att komplettera. Inom ramen för det fredstida samarbetet med förbereder vi för scenarier bortom fredstida förhållanden. Det är ett pågående planeringsarbete. Det är inte fråga om förhandsförpliktelser utan det kräver i ett givet läge ett särskilt beslut för att aktivera den typen av planering. 93 (SD): Tack för svaret! Jag tänker kommentera hamn. Vi har ju sagt att vi delar försvarsministerns uppfattning i den frågan, och vi väntar nu – även om vi inte har hittat inbjudan . Den kommer säkert. Vi har lämnat vårt besked, och vi tycker att det är rimligt att ni gör det här ställningstagandet . Det har vi sagt till pressen, och det säger jag även till dig, . Vi inväntar detta. Vi tycker att det är ett bra och väl hanterat beslut. 94 Försvarsminister (S): Frågan om hamn väcker stort engagemang, men det kräver också noggrannhet i processerna och att man tar varje steg på rätt sätt så att man inte trampar fel. Jag har respekt för alla uppfattningar som förs fram, men jag hoppas att det också finns respekt för att statsrådsrollen kräver vissa överväganden och vissa anpassningar, också till de regelverk som själv har beslutat om. Vi återkommer som sagt i ärendet. Goda kommunikationer och flygskatten 95 (M): Min fråga är till . Ministern har arbetat med en exportstrategi för , och i det arbetet har han framhållit att det är viktigt med goda kommunikationer. Han har särskilt pekat på behovet av fler direktlinjer för flyg. Ministern sa i en intervju: ”Det är viktigt långsiktigt för position i en handelsvärld att man har bra kommunikationer till resten av världen. Vi måste se till att och blir viktigt gentemot resten av världen.” Jag delar helt ministerns uppfattning att det krävs goda kommunikationer om våra företag ska kunna konkurrera på en allt tuffare global marknad. Men om man verkligen menar allvar med det här, om man verkligen menar allvar med påståendet att vi ska klara oss väl internationellt och att vi behöver goda kommunikationer, varför går man då fram med en flygskatt? 96 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! Jag tror att alla som funderar över inte minst klimatfrågorna vet att transportsektorn måste bära mer av sina samhällsekonomiska kostnader. Det är också en princip som jag tror har uttalats av riksdag. Det är klart att när man granskar flygets globala utsläpp men också andelen utsläpp som kommer från svenska resenärer inser man att flyget inte bär sina samhällsekonomiska kostnader. Därför tillsatte regeringen en utredning som har kommit med ett förslag som kommer att skickas på remiss, beredas och analyseras i . Det är flera andra länder som på olika sätt har infört flygskatter. Bara i är det , , , och . Flera länder som vi konkurrerar med på världsmarknaden har infört olika former av flygskatter. Men är också ett långt land, ett land som ska hålla ihop. Vi har transportpolitiska mål, och därför måste det vara väl avvägda förslag som regeringen går fram med för att hålla ihop . 97 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag delar absolut uppfattningen att man kan diskutera en flygskatt, men det måste ske på global nivå eftersom flyget är ett globalt transportsätt. Om man inför det enbart i riskerar det att ensidigt drabba svenska företag. Det har vi inte råd med. De drabbas ju också av en entreprenörskatt, av skatter på anställda inom bank och försäkringar, av kilometerskatt och av höjd bensinskatt, för att nämna några. Hur ska alla de här skatterna tillsammans bidra till svensk konkurrenskraft? 98 Närings- och innovationsminister (S): Att inte bryr sig om klimatpolitik eller vågar gå före på något enda område inom klimatpolitiken är inte förvånande eller nytt. Det är inte heller förvånande att alltid tror att lösningen på allt som har med politik att göra heter sänkt skatt. Men då får man också sämre välfärd, mindre resurser till forskning och mindre investeringar i infrastrukturen – eller i försvaret, som vi talade om alldeles . Vi har gått ifrån modellen med kraftigt sänkta skatter. Vi investerar i ett starkare som leder till fler jobb och fler växande företag. Omprövning av inriktningsbeslutet för Försvarsmakten 99 (C): Jag vill ställa en fråga till försvarsminister . ska vi fira nyår igen. Då återstår det av den nuvarande inriktningsbeslutsperioden för försvarsbeslut och försvarsfrågor. Sedan det beslutet fattades – tidigare genomfördes också en försvarsberedning – har mycket hänt som påverkar vårt och våra nordiska grannars säkerhetspolitiska läge. Det finns många analyser som vittnar om att det försämras. Frågan är om åtgärderna vi har beslutat om är tillräckliga. Behöver vi tidigarelägga totalförsvarsplaneringen? Är regeringen beredd att åter dra igång försvarsberedningsarbetet? I är vi det. Vi har också en målsättning om ytterligare 11 miljarder för kommande försvarsberedning. 100 Försvarsminister (S): Det här är en viktig fråga. Vi är i leveransfasen av gällande försvarsbeslut. Det handlar om sådant som två nya ubåtar, nästa generations JAS Gripen, ny pansarvärnsförmåga, kort och medellång räckvidd i ett luftvärn, granatkastarsystem, sensorer, bättre ubåtsjaktsförmåga och Försvarsmaktens basplatta. Det handlar om en lång rad olika sådana åtgärder i kombination med olika typer av internationella engagemang, övningsverksamhet och avtal med andra länder och den längst gående relationen med . Det här är sådant som höjer den militära förmågan. Vi är långt ifrån klara, men vi har kommit en bit på väg. Vi börjar leverera. Det viktigaste för att åstadkomma höjd militär förmåga är att vi levererar det vi är överens om och har beslutat. Jag kommer att tillsätta en försvarsberedning . Den har naturligtvis en grannlaga uppgift. Målet med den måste vara att öka den militära förmågan i . Finansieringsdelarna i det får man återkomma till. 101 (C): Tack, ministern, för detta svar! Det är oerhört viktigt att vi fortsätter dialogen och att vi sätter fokus också på det kortsiktiga, på vad som väntar . Min fråga till ministern är om regeringen avser att ge uppdrag till berörda myndigheter att genomföra en säkerhetsinventering för att kartlägga och vidta de ytterligare nivåhöjande åtgärder som krävs för att möta ett nytt, säkerhetspolitiskt förändrat läge. 102 Försvarsminister (S):