prot · H40947 · 2016-12-15 00:00:00 — Jag vill bara säga det. Det handlade väl om den politik som ni förde. Det står i er budget att ni vill ha en prestationsbunden vårdgaranti. Då undrar jag: Hur tror du att det skulle fungera i ? Jag tar som exempel, för det har ju varit ert stora skyltfönster och lite av en experimentverkstad. Jag tycker att det här är intressant. Hur skulle den prestationsbundna vårdgarantin påverka? Skulle den på något sätt hjälpa till när det gäller de 606 platser som står tomma? Skulle man få en bättre personalpolitik i som är det största i och omfattar väldigt många människor som just nu lever i ett slags vårdkris? Ni har tagit bort och sagt nej till ganska konstiga saker. Ni har exempelvis tagit bort pengar för att arbeta med antibiotikaresistens på . Det är en liten summa, men man kan ändå fundera på den. Ni har också tagit bort 40 miljoner som har gått till att arbeta med nyanlända med psykisk ohälsa. Det skulle säkert du och jag också ha om vi hade tvingats fly från exempelvis . Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det här är några små frågor till dig, , som jag hoppas få svar på. 52 (M) replik: Jag ska göra mitt bästa för att leva upp till detta. Jag tar gärna matchen med om resurser till välfärden. Det stämmer att det skiljer mellan ert alternativ på det här utgiftsområdet och vårt alternativ. Den stora skillnaden finns på utgiftsområde 25, som också är en del av statsbudgeten, där vi väljer att skicka 20 ytterligare miljarder jämfört med parti till kommuner och landsting. Kom alltså gärna tillbaka till matchen om resurser till välfärden! har valt att prioritera det ännu mer än . Jag tycker att vi har hanterat just den frågan på ett förtjänstfullt sätt genom att titta på hela statsbudgeten. Den andra frågan, kopplad till tillgänglighet, är rätt intressant. Visst är det tydligt att vi både har brist på platser och personal, och vi har ett antal utmaningar. Då krävs det åtgärder från så att man också går fram nationellt. Ansvaret kan inte bara ligga hos huvudmännen där ute någonstans. Hälso- och sjukvårdslagen är lika mycket ansvar som stödjare av den här regeringen. Var är åtgärderna? Var är de konkreta förslagen? Just nu bör man bo i eller i för att få bäst tillgänglighet vad gäller exempelvis operation . Man ska absolut inte bo i , eller , för de landsting som har det allra tuffast får inget som helst stöd eller några resurser från regeringen. Det är oerhört viktigt att inte bara prata utan också komma med de konkreta åtgärderna, . När nu tar häng på regeringen krävs det också att är med och driver fram de här reformerna och de konkreta åtgärderna. Var är reformerna och de konkreta åtgärderna, ? 53 (V) replik: Jag kommer att återkomma till våra mycket bra framförhandlade reformer. Den bästa tycker jag är de 10 miljarderna som vi riktar till just kommuner och landsting och som vi kommer att få följa upp, för det är förstås oerhört viktigt att se var pengarna landar. Papper är en sak, ord är en sak och sedan kan man titta på verkligheten. Jag menar att er prestationsbundna vårdgaranti inte skulle göra någonting i ett landsting som där det är kris på alla områden just för att man har jobbat mycket med vårdvalen. Er melodi är ju: Ut med allt! Ekonomin går ganska knackigt i ett landsting som är superrikt. Här har ni styrt, och det här är verkligheten som skapas av er politik. Du drar upp och och så vidare. Där är det problem, och det är också glesbygdsproblem. Det handlar om personalresurser. Hur ska man exempelvis få läkare att stanna? Hur ska man få sjuksköterskor att trivas? Man måste självklart ha en rimlig arbetsmiljö. Man måste också se till att ha sjysta löner, sjysta arbetstider och att personer jobbar kortare på sina scheman inom hela hälso- och sjukvården. Det är så mycket mer man kan göra. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ni hade också möjlighet att ta fram de här reformerna just för arbetsmiljön inom hälso- och sjukvården. Det som händer nu är inte en följd av , utan det är en utveckling som vi har kunnat se . Ni tog 140 miljarder från välfärden till skattesänkningar, och gör man det händer det saker i , sjukvården, assistansen – you name it. Jobbar man dessutom på att öka vinsterna för näringslivet, för vårdkapitalet, försvinner pengar rakt ut från välfärden och rakt ned i fickan. 54 (M) replik: verklighet är större än . Den innefattar faktiskt hela , och förutsättningarna ser oerhört olika ut. valde att inte lyssna på min inledning som handlade om hur vi ska stärka den nationella kompetensförsörjningsstrategin och inte bara låta det vara en uppgift för sjukvårdshuvudmännen. Staten bör gå in och ta ett större ansvar. Men eftersom redan hade förberett frågan till mig hörde hon inte den delen av inledningen och heller inte när jag berättade om satsningarna som gör i sitt budgetalternativ. Det kan jag beklaga, . Det är oerhört tydligt att tillgänglighet är ett bekymmer för den här regeringen och för . Vi kan ha ett av världens bästa hälso‑ och sjukvårdssystem, men det bygger på att människor får vård inom rimlig tid. Där har ett ansvar så länge man sitter som ankare på den här regeringen när man budgetförhandlar. Det finns inga konkreta åtgärder som kan reparera den prestationsbundna insats som kömiljarden ändå var. Det visade sig att en strategi med tydlighet, mål och uppfyllnad halverade köerna under i . Det kan ingen ta ifrån oss. Varenda analytiker som har tittat på detta kan intyga det. Ni tog aktivt bort detta – har ett stort ansvar i det – och ingenting annat har presenterats . Man kan inte bara stå och se detta hända. Verkligheten stannar inte vid tullarna i ; är större än . har ett större ansvar än att bara sitta i regeringens knä och låta regeringen göra ingenting. Det är kanske dags att tar budgetförhandlingarna på lite större allvar. 55 PER RAMHORN (SD): Vi ska här debattera utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Dessvärre är det inte bara mörkt ute nu när det är vinter, utan det är även mörkt när det gäller den svenska välfärden som alltmer börjar krackelera i fogarna. Jag talar inte minst om sjukvården och de oacceptabelt långa vårdköerna. hade var fjärde patient i operationskön väntat än vårdgarantins . Det är alltså mer än 123 000 personer som inte får den vård de har rätt till. Det är en dubbelt så hög siffra som . Vi har de längsta vårdköerna i tillsammans med några få andra länder. Situationen gör mig oerhört orolig. Det är skamligt och ett svek mot befolkning. Jag ska ge ett exempel. Medianväntetiden för män som har drabbats av aggressiv prostatacancer är från diagnos till behandling nästan . Det innebär att hälften av patienterna får vänta ännu längre. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Man ska inte använda ordet katastrof i onödan, men med dagens situation är det befogat. Först och främst är det en katastrof för de enskilda patienterna och deras familjer, men det är också en katastrof för tilltron till den svenska sjukvården och till samhället i stort. Ingenting tyder på att vårdköerna kommer att minska , dels på grund av den stora befolkningsökningen vi har haft , dels för att regeringen verkar totalt handlingsförlamad i den här oerhört viktiga frågan. presenterade en rapport som heter Hälso- och sjukvård och tandvård till asylsökande och andra flyktingar. Det är tyvärr ingen uppmuntrande läsning. I rapporten framgår det att hälso- och sjukvården är mycket hårt ansträngd på såväl kort som lång sikt. En del av konsekvenserna som tas upp i rapporten är att bristen på vårdplatser innebär en sämre arbetsmiljö som gör personalen ännu mer stressad än den var innan. Dessutom står där att de förebyggande hälsofrämjande insatserna får stå tillbaka. Det gäller exempelvis cellprovtagning på kvinnor. I var det över 1 000 personer som inte blev kallade på grund av att mödravården var så hårt belastad. Barn- och vuxenpsykiatrin, som har varit hårt ansträngd, ställs inför nya och större utmaningar. Också infektionsvården är hårt ansträngd, enligt rapporten. Tuberkulos, hiv och hepatit förekommer oftare bland asylsökande än bland den inhemska befolkningen. Likadant är det med tandvården, som ställs inför nya och stora utmaningar. Flera landsting uppger i rapporten att tandstatusen hos berörda grupper liknar situationen i . Det innebär att vårdkonsumtionen kommer att öka alltmer framöver. Sammanfattningsvis kan man säga att den stora invandring som vi har sett inte kommer att lindra belastningen på svensk sjukvård som vi är i och står inför, utan tvärtom kommer köerna att öka och tillgängligheten försämras. Det är flera delar i vården som brister . Därför kommer det också att behövas flera olika förändringar och förstärkningar så att man kan återställa förtroendet för svensk sjukvård, som ligger i botten sett till europeiskt snitt. Jag ska ta några exempel. Vi har velat satsa på fler vårdplatser. har mycket få vårdplatser jämfört med många andra länder. Antalet är faktiskt lägst bland jämförbara , och det är naturligtvis inte rimligt. Men vårdplatser måste också bemannas av utbildad personal. Här har vi en utmaning att hantera. Låt oss då vara ödmjuka och säga att vi bara kan lösa det tillsammans med vårdens viktigaste resurs, personalen. Endast genom att satsa på den kan vi komma till rätta med problemen. Man ska också komma ihåg att sjukvårdsjobbet är något kall, som det kanske var . Det ställer nya krav på arbetsgivaren att kunna erbjuda bättre arbetsvillkor. Det kan vara rätten till heltid eller deltid. Men det handlar också om att ta bort de delade turer som är förödande för personalen. Möjlighet till vidareutbildning för personalen är också viktigt så att den får möjlighet att utvecklas i sin yrkesroll och därmed höja sin lön. Vi vill också ha möjlighet för personalen inom sjukvården att slippa en karensdag vid särskilda händelser, som till exempel vid utbrott av vinterkräksjuka på en avdelning. Man gör det redan på vissa sjukhus runt om i landet. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi vill också eventuellt göra undersköterskejobbet till ett legitimationsyrke. Det är det i en majoritet av länder. Detta en del av våra förslag för att göra vårdyrket attraktivare. Endast så kan vi få människor att söka sig till och vilja utbilda sig inom vårdyrkena. Men det handlar också om locka tillbaka personal som har lämnat vårdyrket. Man ska komma ihåg att det finns ca 10 000 utbildade sjuksköterskor i landet som arbetar i annan näring. Därtill finns ytterligare 5 300 som arbetar med utbildning och administration. Slutsatsen är att det finns en reserv av utbildade sjuksköterskor som sjukvården kan locka tillbaka genom att erbjuda bättre villkor. Den resursen måste vi ta vara på. Vi vill också satsa på den psykiatriska vården, som är ett eftersatt område där köerna är alltför långa. Vi kan aldrig acceptera att människor får lida i onödan på grund av att de inte får hjälp . Man ska komma ihåg att när man mår psykiskt dåligt kan det vara ett oerhört stort steg att ta att be om hjälp. Det är därför oacceptabelt att människor som har kommit så långt att de vågar be om hjälp får vänta så länge som . Jag ser att min talartid håller på att gå ut. Ett annat område som vi vill satsa på är den palliativa vården. Vi menar att hälso- och sjukvården måste fungera. Människor måste kunna lita på att de får hjälp när de blir sjuka. Annars underminerar vi förtroendet inte bara för sjukvården utan även för hela det politiska systemet och viljan att betala skatt och bidra till välfärden. Det handlar för oss också om att det ska vara en jämlik och rättvis vård oavsett var man bor i landet. befolkning har rätt kräva en tillgänglig och patientsäker vård. Så är det tyvärr inte riktigt . Därför satsar vi 13 miljarder mer än regeringen inom detta viktiga område. 56 (V) replik: Du företräder ett parti som lever väldigt mycket på myter på olika sätt, Per Ramhorn. Det som du säger låter väldigt fiffigt på sina sätt. Det är 2 miljarder mer än vad regeringen föreslår. Tittar man lite mer nogsamt i er budget ser man att ni har en minuspost på bidrag till kommunerna på 26 miljarder , och det ökar till till 2020. Man skulle kunna säga: Hej, vad det går dåligt, om ni skulle sitta vid makten! Det är det ena. Ni har varit en av hejaklackarna när det gäller statlig assistans. Det kanske är felskrivet. Men tittar man i er budget ser man en minuspost hos er när det gäller statlig assistans. Jag undrar: Hur har ni då kunnat vara sådana fantastiska påhejare för att man inte ska röra den statliga assistansen? Det handlar om 111 miljoner, om jag inte såg fel. Det står på s. 23 i utskottets betänkande. Jag vill först höra med dig om kommunpengarna. 57 PER RAMHORN (SD) replik: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tack för frågan, ! Jag börjar med LSS och påståendena att vi vill dra ned. Det är felaktigt. Det är en grupp som vi vill värna om. Dessa siffror har vi naturligtvis fått från . Det är baserat på den invandringspolitik som vi har föreslagit. Den innebär i korthet att om färre människor med behov kommer hit, kommer det också att bli en mindre belastning på välfärden, sjukvården och LSS. Dessa siffror är offentliga, och alla kan ta del av dem. Om du kommer ihåg bad jag dig för exakt att läsa det pm som fanns. Jag har även pm:et med mig här. Det står i pm:et om utgifterna per anslagsperiod. Det är så fiffigt att man går ned på varje anslag. När det gäller LSS skulle kostnaden uppgå till 159 miljoner för nyanlända och anhöriginvandringen. Därför har vi lagt mindre på den utgiften. Det kan vara lite svårt att hänga med, men jag kan ta det efteråt. Vår utgift låg på 111 miljoner, men den verkliga utgiften är alltså 159. Det är inte helt lätt att förstå en budget, men man måste läsa helheten. Jag har det här, och du kan få det direkt efteråt. 58 (V) replik: Jag tycker att det är jättelätt, Per Ramhorn, att se vad ni är ute efter. Man kan vara och fixa det. Så här är det, Per: Hela välfärdssystemet, äldreomsorgen och hälso- och sjukvården skulle klappa ihop om vi inte hade en invandring. Du kan läsa massor av rapporter om vad invandringen ger, inte sant? Ni fluffar runt bland siffrorna och säger på fullt allvar att man kan dra ned med 47 miljarder i kommunerna till 2020, och det kommer att se superbra ut om invandrarna skulle försvinna. Det kanske också finns andra grupper ni vill placera på olika öar, vad vet jag? Er budget är inte alls transparent. Om du också tittar på vad invandringen ger lovar jag att du får på plussidan om vi har en sjyst integration och inte gör som ni vill göra. När du talar om assistansen säger jag: Wow! Det står tydligt att det är 111 300 000. Det är förstås invandrarna som inte ska ha någon assistans. Det borde jag faktiskt ha kunnat räkna ut. Ja, det var ju korkat av mig. 59 PER RAMHORN (SD) replik: Jag vet egentligen inte vad som är så svårt att förstå. är så fiffig. Den beräknar både inkomster och utgifter. Naturligtvis är också inkomsterna med här, och de dras av från utgifterna. Siffran som de har kommit fram till är inte våra siffror. Det är att kostnaden skulle vara 159 miljoner. Det är inte vi som har kommit på det. Vad gäller det andra, att utan invandring stannar : Ja, jag har jobbat med invandrare . Det är väl klart. Men det har inget att göra med nyinvandringen, som vi vill begränsa. Det har även regeringen förstått att vi har behov av. Kom inte och påstå att vi har några konstiga idéer om invandringen, att vi vill kasta ut och vill både det ena och det andra! Det vet också att så är det inte. 60 (C): Hälsovård, sjukvård och social omsorg På de som står till mitt förfogande när vi diskuterar det kanske absolut viktigaste området i är det fem frågor som jag vill lyfta fram. För det första får man när man sitter här och lyssnar på inläggen lite grann bilden att de 60 miljarder som vi här i förfogar över står för hela välfärdens finansiering. Låt mig ta er ur den villfarelsen. Det är en tiondel av de pengar som den svenska välfärden kostar som vi debatterar. Välfärden kostar ungefär 600 miljarder; det är 60 av dem som vi förfogar över. Med det sagt är den viktigaste frågan och utmaningen vi har i det här hur vi ska klara välfärdens framtida finansiering. Hur ska vi se till att det finns mer pengar för svensk välfärd? Där är det viktiga egentligen inte debatten vi för utan snarare den ekonomisk-politiska debatten, för där går det en skiljelinje i svensk politik. På vänstersidan tror man att mer pengar till välfärden får vi genom att höja skatterna. Vi i och Alliansen säger att det inte är så, utan mer pengar till välfärden får vi genom att se till att fler människor kommer i arbete. För det andra är att sitta i socialutskottet ett ganska lättsamt uppdrag. Det kommer nämligen över huvud taget inga förslag från regeringen. Jo, fick vi ett förslag, och det var att det fria vårdvalet skulle tas bort. Landstingspolitikerna skulle bestämma; patienterna skulle inte få välja. Det förslaget drogs snabbt tillbaka beroende på att det var så dåligt berett. Och har vi faktiskt fått en proposition till, och det är att utöka möjligheterna till fritt sprututbyte. I socialutskottet ägnar vi oss åt studiebesök, och vi kallar in föreläsare. Vi har en väldigt trevlig tillvaro. Jag ser att sjukvårdsministern använder sin tid till att göra studiebesök runt om i landet. Det är klart att det här vore bra om läget var det att det inte fanns några problem eller utmaningar i den svenska sjukvården eller den svenska äldreomsorgen. Men så är det inte. Alla vi som rör oss ute i verkligheten vet att problemen och utmaningarna är stora. De rapporter vi får in till socialutskottet visar att köerna ökar, att det blir fler och fler patienter som inte har en fast läkarkontakt och att förtroendet för svensk sjukvård sjunker. I det läget ägnar vi i socialutskottet oss åt studiebesök och föreläsningar, vilket beror på en påfallande passivitet från regeringens sida. Man kommer inte med några förslag över huvud taget. För det tredje har vi fått ett antal välfungerande enheter i den svenska välfärden. Jag talar om Nya Närvården uppe i norra , där man äntligen – i norra , i glesbygden – har fått en fungerade primärvård som inte baseras på stafettläkare. Jag talar om i inland, som under Aleris drift har blivit ett av de absolut bästa småsjukhusen i . Jag talar om Diaverum på , där man nu har en av landets bästa dialysenheter. Det här väljer man från vänstersidan och regeringens sida att gå i korståg mot. Det här ska bort ur verksamheten eftersom vinster hos de här företagen är att likställa med stöld från skattebetalarna, om man får citera civilministern. Det finns alltså mycket stora utmaningar i den svenska välfärden, men man väljer att med precision ge sig på de enheter i välfärden som faktiskt fungerar bra och försöka dra undan mattan för dem. Hälsovård, sjukvård och social omsorg För det fjärde finns det – även vi på allianssidan drabbades eller led av den sjukdomen – en förkärlek för att använda sig av specialdestinerade bidrag, inte minst i hälso- och sjukvården, eftersom vi tror att våra 50, 100 och 150 miljoner i statsbidrag kommer att lösa de mest gigantiska problem som vi står inför. kom det en rapport från som visar att ingenting kan vara mer fel. Riktade statsbidrag förstör möjligheterna att följa prioriteringsordningen. De skapar ryckighet i verksamheten. Personalen tror över huvud taget inte på att det här är rätt möjlighet att lösa problemen. Det är därför vi i har valt att dra tillbaka ett antal av de riktade statsbidragen, att faktiskt lita på våra vänner ute i kommuner och landsting och att öka på de generella statsbidragen så att de får förutsättningar att lösa det ansvar som de har. För det femte och sista tycker jag att det den här debatten borde handla om är en av de riktigt stora utgiftsposterna i socialutskottets budget, nämligen assistansersättningen. Jag tror att alla som sitter här inne har blivit mycket starkt berörda av vad som händer med de människor som är beroende av assistans för att klara sitt dagliga liv. Hit kommer mejlen, och här träffar vi människorna. Efter att finansminister gick ut och sa att assistans är ett område där vi ska se till att dra ned kostnaderna har effekten blivit oerhört tydlig. Inte mindre än sex förslag har kommit från regeringen, där man konsekvent går hårt åt assistansen och de människor som är assistansberättigade. Det handlar inte bara om regleringsbrevet. Det handlar inte bara om direktiven till utredningen att dra ned pengar. Det handlar inte bara om att ta bort förskottsbetalningen. Det handlar också om att man tog bort sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar, vilket slog stenhårt mot de privata assistansföretagen. Det handlar inte minst om korståget mot de privata företagen. Det här är tragiskt, och jag förstår att statsrådet väljer att inte vara på plats här i kammaren för att försvara att hon har gjort de här åtgärderna på finansministerns uppdrag utan i stället väljer att tala om en jämställdhetsmyndighet som tydligen ska förläggas till . Jag förstår det, för hon har mycket svårt att förklara för de assistansberättigade varför hon har ställt till det här på så . 61 (S) replik: visade på skiljelinjen som går mellan oss i fråga om vår syn på den ekonomiska politiken och hur vi ska finansiera välfärden. Jag får väl påminna om att med ett borgerligt styre där ingick sänkte man skatterna med motsvarande 140 miljarder och lämnade efter sig motsvarande färre välfärdsarbetare i den sektorn. Dessutom slutade det med högre arbetslöshet 2014 än det var 2006. Det måste vi ändå ta med oss in i den här debatten. pekar på att man vill ha mer generella statsbidrag. Det ställer vi oss bakom – vi tycker att det är en bra idé med mer av generella statsbidrag. Där är ju djupt oenig med sina borgerliga kamratpartier. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jag måste ändå ställa en fråga. försämrar ju möjligheterna för landsting, regioner och kommuner att ta det här ansvaret och arbeta med sjukvården och övrig omsorg. Ni drar undan möjligheterna för dem. Det ser ut som om ni lägger på mer pengar, men ni drar undan desto mer eftersom ni inte kompenserar för de riktade statsbidrag som finns i regeringens budget. Ett exempel är professionsmiljarden, som ni drar undan utan att lägga tillbaka pengar. Det slutar på minus. 62 (C) replik: Jag vill tacka för att hon tar upp två viktiga frågor i den här diskussionen. Den första är hur vi ska klara välfärdens framtida finansiering. Där har hon helt och hållet rätt – vi sänkte skatterna på jobb och företagande med 140 miljarder. Men om man tittar på de totala resurserna för kommun- och landstingssektorn, det vill säga de som har ansvaret för det här, ser man att de 2006 hade 656 miljarder till sitt förfogande. hade de 880 miljarder. Ni hörde rätt: 656 miljarder och 880 miljarder . Om man står här och kallar det för en nedskärning av välfärdssektorn i behöver man lite extra räkneövningar, tror jag. Det här visar också på skillnaden mellan oss. Vi ser till att människor kommer i arbete. Därmed får vi in mer skattepengar. På vänstersidan väljer man i stället att höja skatterna på jobb och företagande. Det kommer att leda till mindre pengar för vård, skola och omsorg. Vi har visat att vårt resonemang stämmer, och vi kommer tyvärr att få se konsekvensen av de kraftiga skattehöjningar som har gjorts. Vad gäller riktade statsbidrag välkomnar jag att Socialdemokraterna delar vår syn. Men jag förstår också att man för att köpa stöd är tvungen att dutta med de här små specialdestinerade bidragen. Det handlar om 100 miljoner här och 150 miljoner där. Det vore ju bättre om ni vore konsekventa, vilket vi har varit. Vi ser till att det i de riktade statsbidragen finns 12 miljarder mer . Det är ju det våra vänner i kommuner och landsting efterfrågar. De vill ha ekonomiska möjligheter att sköta sitt ansvar. De vill inte ha pekpinnar från . 63 (S) replik: Regeringen har också hört precis detta och har slagit in på en linje med mer av generella statsbidrag. Men faktum kvarstår, herr talman: budget blir det en minuspost för kommuner och landsting.