prot · H309130 · 2016-09-08 00:00:00 — Först vill jag säga att det faktiskt inte har inkommit några ansökningar till Rymdstyrelsen exempelvis när det gäller att få göra bemannade rymdresor från . Därför har vår expertmyndighet inte haft någon anledning att ta ställning i frågan. Däremot är ju detta något som förekommer i andra länder. Flera europeiska länder och har börjat titta på och genomföra kommersiella försök. I har man gett ett uppdrag för att se vilka möjligheter som finns att utveckla detta, men man har ännu inte tagit några faktiska beslut. är en ledande rymdnation och ska så fortsätta att vara. Jag tycker att det är viktigt att vi utvecklar vår rymdstrategi. tog jag emot ett betänkande som sedan har varit ute på remiss, och vi håller nu på att bearbeta svaren. Inte heller där finns något jättestort tryck. Även EU och håller på att ta fram en rymdstrategi. Jag ska på ett möte om detta . Det är viktigt att sätta in i ett europeiskt sammanhang. Vi kraftsamlar där vi verkligen kan göra skillnad och gynna svensk rymdindustri, forskning och innovationsförmåga. Några av dessa saker kommer vi att beröra i den kommande forskningspolitiska propositionen. Som jag sa i mitt svar har vi gett i uppdrag att titta på möjligheterna att utveckla . Om vi ska göra ytterligare bedömningar av var vi ska kraftsamla bör vi göra detta i relation till helheten i så att vi inte sprider våra gracer utan är ett konkurrenskraftigt land som man vill samarbeta med. Vi har ett unikt geografiskt läge för rymdverksamhet, vilket är ett bra exempel på. När det gäller bemannade rymdfärder är regeringens initiala uppfattning att detta bör vara kommersiell verksamhet som bygger på kommersiella initiativ. Ännu har inga sådana initiativ tagits i . Vi behöver därför avvakta med detta, men kommer självklart att beakta och följa vad som sker i andra länder. 36 (L): Som statsrådet säger är väldigt väl förberett. Vi har en rymdlag på plats, som dock kanske måste uppdateras lite gällande bemannad rymdfart. Landet har lång erfarenhet av detta. Vad gäller just bemannad rymdfart och rymdturism har vi Spaceport , som förstås finns här i landet men som också har starka internationella kopplingar, inte minst till , som är det ledande rymdlandet. Det som efterfrågas från branschen, som jag förstår det hela, är agerande från regeringen. Branschen efterfrågar en stark positiv signal vad gäller ett ansökningsförfarande – inte att man ska ge något förhandsbesked om ett godkännande men att ansökningen kommer att hanteras på ett positivt sätt. Branschen efterfrågar att regeringen säger att den vill ha denna typ av industri och företag i – inte genom att gå in med en massa investeringar utan bara genom att regeringen säger att man kommer att vara behjälplig och se till att hantera eventuella hinder som uppkommer i lagstiftningen. Rymdlagen kanske måste uppdateras, och det kan finnas andra regelmässiga hinder. Man kan se över detta proaktivt men också vara beredd att snabbt hantera sådana problem när de uppstår. Då skulle dessa företag vara intresserade. De har sagt att de är intresserade av , men de vill veta om är intresserat av dem. Då kan de lägga tid och pengar på skicka in en ansökan. Det finns goda förutsättningar regelmässigt och dessutom ett antal möjliga flygplatser – man flyger ju från vanliga flygplatser – där bland andra har klivit fram . Det som behövs är en tillräckligt lång landnings- och startbana, som de har sagt att de eventuellt kommer att utveckla. De är intresserade, och det kan även andra kommuner vara, och vi har därför väldigt goda förutsättningar. Om man ska komma in med en ansökan måste man också veta hur ansökan ska gå till. Det måste finnas ett ansökningsförfarande för företagen – vad ska de annars skicka in? har inget sådant. lämnades ett förslag in till regeringen på hur det skulle kunna se ut. Detta kanske inte går att genomföra till punkt och pricka, men det kan vara en bra utgångspunkt. Regeringen måste i alla fall komma med någon sorts respons. Man måste fråga sig om detta är bra. Kommer vi att kunna använda detta ansökningsförfarande vidare, eller behöver det ändras på något sätt? Kanske kunde man ge en myndighet i uppdrag att ta fram ett sådant, så att dessa företag ser hur det går till att ansöka i och att är positiv till att ha en sådan verksamhet i landet. I så fall är jag säker på att chansen att det kommer in ansökningar om bemannad rymdfart ökar avsevärt. Som statsrådet säger är till exempel jätteheta på detta. De har väldigt aktivt visat att de agerar, genom konkurrens mellan olika städer i frågan om var en rymdhamn ska ligga. Man har tydligt sagt att man kommer att hantera de problem som uppstår och undanröja hinder för denna verksamhet. Det jag tycker är positivt med detta är att vi inte hamnar i fällan att staten ska satsa på en bransch, pumpa in några miljarder och hoppas på att det ska bli bra. Sådana bedömningar ska vi passa oss för att göra. Men det här handlar om kärnuppgiften för en stat och för en regering och riksdag: att undanröja hinder för branscher som vill växa fram på egen kraft och med egna pengar. Med de enorma investeringarna och den ökade investeringstakten kan det även dra en hel del kapital till , vilket i sin tur skapar tillväxt, jobb, spetsforskning med mera. 37 Statsrådet (S): Jag är glad att vi är överens om att staten inte ska gå in med miljardinvesteringar i detta. Det ska bära sig på egna kommersiella ben. Jag tror att det är viktigt att ha detta med sig, eftersom ingen formell ansökan från några sådana industrier eller företag inkommit. Det är fullt möjligt för dem att göra en ansökan till Rymdstyrelsen för beaktande. Självklart ska vi vara väl förberedda om en sådan kommer. Översyn av rymdlagen är något som ligger i betänkandet. Man ska dock komma ihåg att dessa frågor ofta drivs regionalt och att det är där dessa bolag gör sonderingar, snarare än gentemot regeringen. Man prövar då olika länder och regioner för att undersöka förutsättningarna, både rent faktiskt och hur ett eventuellt ekonomiskt stöd skulle kunna se ut. Därför är jag som sagt glad för att vi är överens om att sådana statsstöd inte ska utgå för en särskild bransch utan att detta måste ske på egna initiativ och med egen kommersiell kraft. Jag vill återigen säga att det är viktigt att vi som land – om vi vill fortsätta att vara ett intressant samarbetsland – prioriterar och kraftsamlar. Detta är regeringens avsikt med behandlingen av betänkandet och även forskningspropositionen och uppdrag att se över hur vi bäst kan använda , som är en unik plats. Detta ska också sättas in i ett europeiskt, strategiskt gemensamt arbete. Det här ska gynna den redan existerande industri vi har, som framför allt jobbar med det som kallas uppströmstjänster, det vill säga att teknikutveckla såväl satelliter som bärraketer som ska få dessa satelliter i omloppsbana. Detta är viktigt för svensk industri och bidrar till tillväxt i men även till teknik- och kompetensutveckling och framstående forskning. Det vi behöver bli lite duktigare på är att använda de tjänster som vi kan plocka ned från rymden och de stora satellitprogrammen och se vilken industri vi kan utveckla kopplat till det. Det är detta som vi har valt att prioritera. Arbetet sköts inte bara från utan i allra högsta grad från . De frågor som regioner driver när det handlar om rymdturism och en eventuell ny rymdhamn är ofta kopplade till regional utveckling, turismutveckling och annat som det framför allt åligger att föra en dialog om. Jag uppmanar verkligen till det. Vårt fokus har legat på hur ska kunna utveckla rymdanvändandet när det gäller miljö, klimat, forskning, innovation, försvar och säkerhet men också på deltagande i och användande av de europeiska rymdprogrammen. 38 (L): Som statsrådet sa i sitt inledande svar finns det ett antal framgångsrika svenska företag som bland annat bygger delar till satelliter. Men om man ser på rymdindustrin som helhet i har den inte haft den tillväxt som vi har sett internationellt utan ligger ungefär platt. Det tyder på att det finns en missad potential i . Jag vill säga ett par saker om rymdturism. Finns det en uttalad vilja hos regeringen att företagen ska komma hit och verka här? finns chansen att säga det. Vi kan spela upp det för dem så att de ser att regeringen är positiv till att sådana företag kommer hit, inte för att få statsstöd utan för att vi tycker att det är bra med denna typ av verksamhet och kommer att behandla den på ett positivt sätt. När det gäller ansökningsförfarandet finns det inget sätt att söka på. De kan naturligtvis lämna in något papper och hoppas att det duger, men om staten via en myndighet har ett ansökningsförfarande för hur det ska gå till blir det mycket enklare. Det är ett tydligt sätt att i konkret handling visa att de är varmt välkomna att söka, att det är detta som gäller och att det är detta vi vill veta i ett ansökningsförfarande. Tänker regeringen ta tag i detta, ? Ni har fått ett förslag på hur det skulle kunna se ut. Tänker ni använda det eller något annat för att ta fram ett ansökningsförfarande? Jag tror att rymdindustrin är positiv för på många sätt, inte minst för varumärket – att vara stolt över att vara svensk och att vi ligger i absolut framkant inom en så intressant och spännande verksamhet. Det gäller jobb, tillväxt, forskning och alla sådana saker men också som varumärke, som land och vårt rykte internationellt. 39 Statsrådet (S): Tack igen för en viktig och bra fråga! Jag hoppas verkligen att det har framgått med all tydlighet att det är en viktig fråga för regeringen hur vi utvecklar vår rymdstrategi och rymdverksamhet kopplat till industrin men också till de stora samhällsutmaningarna. Som jag sa har vår traditionella rymdindustri varit väldigt fokuserad på den tekniska utvecklingen inom uppströmstjänster, alltså att skjuta upp satelliter eller bidra till bärraketsutveckling. Det har varit bra, och det ska vi fortsätta med. Jag ser dock att det finns en potential för ökad tillväxt. Mitt fokus har legat på hur vi kan utveckla de tjänster som kommer från rymden, det vill säga de så kallade nedströmstjänsterna, och från satelliterna, där jag inte tycker att vi har varit lika framåt. Det kommer att beröra många, och det gäller både myndigheter och privata företag, som får möjlighet att utveckla detta. Det är också en av de stora, bärande delarna inom . Detta är det fokus vi har framöver för att utveckla svensk rymdindustri och rymdforskning. Som jag sa finns redan en möjlighet att komma in med en ansökan , men vi har inte fått någon sådan från någon aktör. Intresset för eller önskemålen om detta från den traditionella rymdindustrin har varit väldigt begränsade. Däremot drivs denna fråga från vissa regiondelar i , och det ska vi naturligtvis beakta. Men det är framför allt en fråga för och regional utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2015/16:760 om studiemedel till körkort 40 Statsrådet (S): har frågat mig om orsaken till att frågan om att införa möjlighet att erhålla studielån till körkort har dragit ut samt när ett konkret förslag om studiemedel för körkort uppskattningsvis kan presenteras för . har även frågat mig om jag kan garantera att vallöftet kommer att infrias . Bristande ekonomi kan i många fall vara en anledning till att inte ta körkort. Genom innehav av B-körkort kan etablering på arbetsmarknaden underlättas och påskyndas. Det är därför viktigt att möjligheten att ta B‑körkort inte enbart begränsas till dem som själva har råd. Det är dock angeläget att försäkra sig om att eventuella åtgärder för att fler ska ha råd att ta B-körkort är träffsäkra och ger upphov till förväntade effekter. Sådana åtgärder får inte leda till onödiga kostnader, varken för enskilda eller för samhället. Regeringen avser att utreda möjligheten till att ansöka om lån från CSN för körkortsutbildning i syfte att genomföra förslaget . 41 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag kan konstatera att dagens debatt kom väldigt lägligt med tanke på det som har hänt och beskeden . Det är glädjande att regeringen äntligen har kommit till skott i denna fråga. Men det är lite oklart vad regeringen egentligen lovar, . sa att ni har tagit i hand på att man före nästa val ska kunna ta CSN-lån för att ta körkort. Statsrådet är lite mer försiktig i sitt svar, men det är något ni får reda ut internt, misstänker jag. Frågan om studielån till körkortskostnader har diskuterats , och många har motionerat i frågan. Föregående år fanns det exempelvis ett tiotal moderata riksdagsmotioner om detta, däribland en från undertecknad. Tanken om studielån för körkort finns även med i en rapport från en moderat arbetsgrupp som diskuterar politik för minskat utanförskap. Jag kan meddela statsrådet att vi från moderat sida ser positivt på tanken att erbjuda studielån för körkort. Vi vill dock se hela förslaget i detalj innan vi tar definitiv ställning. Det finns ett antal frågetecken. Jag tänkte bidra med några tankar för det fortsatta utredningsarbetet. I valrörelsens slutspurt lovade den blivande statsministern att införa studielån för körkort. Rättigheten skulle dock bara tillfalla de elever som gått ut gymnasiet med godkända betyg, detta som något slags morot för att slutföra gymnasiet. Det vore olyckligt om detta är regeringens linje även framöver. Man kan börja övningsköra redan , och de flesta har med god marginal passerat sin 18-årsdag när de går ut gymnasiet. Det är naturligtvis betydligt bättre ur arbetsmarknadssynpunkt om man har sitt körkort klart redan när man går ut gymnasiet och då är redo att direkt söka jobb eller vidareutbildningar som kräver körkort. Det är också ytterst tveksamt om det verkligen skulle bli en morot av någon betydelse för en gymnasieelev att få låna 20 000–25 000 till ett körkort. Moroten för att klara gymnasiet borde självklart vara helt andra saker, exempelvis att det gör det lättare att få ett arbete eller gör det möjligt att studera vidare på högskola. Det är dessutom givetvis så att många av dem som inte klarar gymnasiet med godkända betyg, liksom många andra, också kan ha behov av stöd till körkort. Det är minst lika viktigt för dessa grupper att kunna ta arbeten som kräver körkort. Det vore inte orimligt att ha samma åldersgräns och regelverk för studielån till körkort som för andra studiemedel och att låta regelverket vara lika för alla. Då skulle dessa studielån för körkort exempelvis kunna bidra till minskat utanförskap bland lågutbildade unga och utrikes födda, två grupper som vi ofta talar om i dessa sammanhang. Studielån borde dessutom kunna erbjudas för alla typer av körkort, även för tunga fordon, buss, taxi med mera. Det är utbildningar som är klart jämförbara med andra kortare yrkesutbildningar som ger rätt till studiestöd. Studielån för dessa körkortsutbildningar skulle kunna hjälpa många att få jobb och förse arbetsmarknaden med efterfrågad kompetens. ger Arbetsförmedlingen emellanåt bidrag till körkort om man ser att det kommer att leda till jobb. Detta uppfattas som mycket orättvist för alla andra, som bekostat sina körkort själva. Om alla typer av körkort gav rätt till studielån skulle alla behandlas lika, och Arbetsförmedlingen kunde då använda dessa pengar till annat. Det är också viktigt, som statsrådet påpekar, att regelverket utformas på ett sätt som motverkar missbruk. Kanske behövs en beloppsgräns som gör att inte hela kostnaden täcks av lånet. Det skulle motverka att kostnaderna för körkortstagning stiger som en följd av reformen. Kanske borde också studielånet utbetalas i delbelopp efter hand som utbildningen fullföljs. Det här är viktiga saker som jag tycker att man ska fundera över under det fortsatta arbetet. 42 Statsrådet (S): Tack, , för ditt inlägg och dina medskick! Jag tänkte att jag skulle kommentera en del av de här sakerna. Först vill jag bara säga att jag är glad att vi har en samsyn när det gäller att detta är en viktig åtgärd för att se till att ungdomar kan komma i arbete. När vi tillträdde makten hade en rekordhög ungdomsarbetslöshet, som är den lägsta . Det är fantastiskt bra, men målet måste naturligtvis vara att alla ungdomar kan gå vidare antingen till studier eller till arbete efter fullföljt gymnasium. Det efterfrågas för flera arbeten att man har körkort. Det är fakta, och det är någonting som också har förts fram av näringslivets organisationer och arbetsgivare. Det är därför frågan har väckts av oss. Vi har en samsyn med om att frågan ska utredas för att vi ska hitta den bästa utformningen. I detta ligger också att vi ska föra en ansvarsfull ekonomisk politik, och därför blir jag lite orolig när riksdagsledamoten talar om att det är minimala kostnader. Hur det hela ska se ut beror ju helt på målgrupp och utformning. Det finns också några marknadspåverkande saker som kan uppkomma. Om detta skulle vara en generell rättighet för alla och om man kan få statliga lån finns också risken för att kostnaderna skulle öka mycket och att branschen skulle passa på att ta ut en högre kostnad än vad som är legitimt. Det finns också en risk att detta inte leder till den sociala utjämning som jag uppfattar att också vill ha. Lån är fortfarande någonting som avskräcker hushåll och människor med lägre inkomster mer än dem med högre inkomster. Det ser vi när det gäller de vanliga studielånen. Trots allt är det detta vi har sagt att vi nu ska utreda och titta på. Det är viktigt att göra en grundläggande utredning av hur det här ska göras för att det ska bli så bra som möjligt. Syftet är vi helt överens om: Detta ska stärka ungdomars möjlighet att komma i arbete, och det ska minska klasskillnaderna i fråga om att kunna ta körkort. Men omfattningen och utformning måste som sagt noga utredas så att vi inte får marknadssnedvridning eller inte når syftet med hela reformen. Min målpunkt är absolut att vi ska kunna ha förslaget klart innan mandatperioden är slut. 43 (M): Som vanligt kommer vi in på frågan om ungdomsarbetslösheten. Det tycker jag är intressant. Det blir lite konstigt när regeringen tar åt sig äran av att ungdomsarbetslösheten har sjunkit . Det beror nämligen inte så mycket på att de här ungdomarna alltid har fått jobb, utan det beror helt enkelt på att de har blivit äldre. De är inte längre arbetslösa unga, utan nu är de i stället arbetslösa vuxna och har gått över i den statistiken. Det här beror helt och hållet på demografin. Under de år som Alliansen styrde var ungdomskullarna väldigt stora, och har de krympt kraftigt. Skolor som tidigare hade kanske fem parallellklasser har en klass i varje årskurs. Det visar vilken enorm förändring i demografin det har varit när det gäller de unga. Det säger sig självt att när många arbetslösa unga i en viss ålder blir äldre och räknas som vuxna minskar också ungdomsarbetslösheten. Det är helt och hållet en demografisk fråga. Den totala arbetslösheten i har minskat ganska lite under de år som statsrådet talar om. När det gäller frågan om studielån för körkort är vi dock hyfsat överens. Jag står absolut upp för tankarna om att vi måste ta ansvar för statsfinanserna och att vi måste motverka missbruk. Det var därför jag var inne lite grann på dessa frågor; man måste vara noga när man utformar ett sådant här system så att det inte leder till stigande kostnader för att ta körkort, till exempel. Däremot delar jag inte statsrådets funderingar på att det här inte skulle verka utjämnande. Jag var ansvarig för studiemedelsfrågor i utbildningsutskottet för under förra mandatperioden. En sak var vi väldigt överens om, nämligen att studiemedlen har en kraftig utjämnande effekt i alla andra sammanhang. Det vore konstigt om de inte skulle ha det när det gäller att ta körkort. Om man har en svag ekonomi är det självklart lättare att ta körkort om man får möjlighet att låna av staten. Det är en rättighet som alla får oavsett ekonomisk standard, och dessutom till de förmånliga räntevillkor som gäller . Jag är helt övertygad om att detta kan ge möjlighet att ta körkort för många som annars kanske inte skulle ha prioriterat det. Då får vi också fler som kommer i arbete. Man kan konstatera att det är vi politiker som delvis har bidragit till att det har blivit så dyrt att ta körkort. Vi har lagt till nya moment, nya avgifter och nya kostnader på körkortstagning i stort sett , och vi har ofta gjort det i politisk enighet. Det har gjort att körkorten bara blir dyrare och dyrare. Delvis har det varit befogat av trafiksäkerhetsskäl och så vidare, men ibland kan man också tycka att vi har gjort systemet lite väl byråkratiskt och dyrt. Då tycker jag att vi också kan bjuda till och göra det möjligt att klara av kostnaderna genom att införa studielån för körkort. Jag välkomnar att diskussionen fortsätter, och jag hoppas att statsrådet tar med sig en del av de här tankarna i det fortsatta arbetet. 44 Statsrådet (S): Tack, , för medskicken! När det gäller ungdomsarbetslösheten sa ni inför valet att när vi tar bort de generella skattelättnader som ni hade skulle den mer eller mindre fördubblas. Det gjorde den inte. Det har tvärtom visat sig att de åtgärder som vi vidtar har lett till en sänkt ungdomsarbetslöshet. Det är självklart att generationers storlekar varierar, men vi räknar ungdomsarbetslöshet i procent. Det handlar alltså om en andel av gruppen oavsett hur stor den är. Det är dessa två siffror vi jämför, och inte det faktiska antalet. Då har ungdomsarbetslösheten sjunkit och är den lägsta . Det behövs som sagt en ordentlig utredning för att hitta utformningen på det här. Jag hoppas verkligen att det är som riksdagsledamoten säger och att detta får socialt utjämnande effekter. Det är mycket riktigt så att studiestödet i sin helhet har lett till att fler ur arbetarklassen har sökt sig vidare till exempelvis högre utbildning. Men den sociala snedrekryteringen består, och har inte andelen från socialt och ekonomiskt mer utsatta grupper till vidareutbildning ökat. Det är alltså inte hela sanningen. Jag tycker att det är viktigt att vi både utformar detta på ett ekonomiskt ansvarsfullt sätt och ser till att det får rätt effekter: Det ska öka möjligheten att få ett jobb för unga människor, och det ska leda till att skillnader utjämnas. Jag välkomnar att ni verkligen ser behovet av en ordentlig utredning och att det inte blir någon snabb och ogenomtänkt reform. Vi behöver både värna statens finanser och se till att utformningen gör att vi uppnår målet med en sådan här reform. 45 (M): Jag glömde kommentera vad det här kan tänkas kosta. Jag skrev om minimala kostnader. Vi talar alltså om lån i sammanhanget; vi talar inte om några bidrag. Vi vet att statens upplåning är billig, vilket gör att kostnaderna bör vara väldigt små. Den kostnad man brukar tala om är de eventuella förluster man gör när folk inte betalar tillbaka sina lån. Men om man har en begränsad återbetalningstid har man betydligt bättre kontroll än när det gäller de andra studiemedlen, som ju betalas av i princip under hela livet. Där är det betydligt större risk för förluster. Kostnaderna för detta borde alltså vara minimala. Jag är glad att statsrådet trycker så mycket på att ta ansvar för statens finanser. Jag sitter i finansutskottet, och jag är snarare ganska bekymrad över att lånar pengar – ganska mycket pengar – mitt i en högkonjunktur och att statsskulden ökar i en högkonjunktur, vilket den inte brukar göra. Det är bra om statsrådet tar med sig detta tankesätt även i andra politiska frågor framöver. Det skulle vara välkommet. Jag kan inte riktigt släppa det här med ungdomsarbetslösheten. Statsrådet talar om alla åtgärder som regeringen har vidtagit för att minska ungdomsarbetslösheten. Jag känner inte till någon sådan åtgärd över huvud taget som har trätt i kraft och som kan ha haft någon som helst betydelse för ungdomsarbetslösheten. Statsrådet får gärna upplysa mig om det i slutanförandet. Det enda jag vet att man har gjort är att man har gjort det dyrare att anställa ungdomar. Det har gjort att en del arbetsgivare har tvekat att till exempel ta in sommarjobbare.