prot · H309106 · 2016-05-17 00:00:00 — Men låt mig vara tydlig: Alla behöver inte bo i storstaden för att kunna få jobb i växande företag – tvärtom. I ligger huvudkontoret till ett av de företag som fick utnämningen Gasellföretag av 2015. Ace IQ är ett it-företag med kunder över hela landet. De bedriver också traineeprogram där de ser nyttan av att bland annat ha närheten till . För att öka attraktiviteten i hela landet behöver vi se till att de mindre högskolorna får möjlighet att utvecklas. finns i alla branscher; de är både stora och små, och de är utspridda över hela landet. För att företag ska kunna växa och bli kvar på landsbygden är det grundläggande med en bra och väl utbyggd infrastruktur som ger möjlighet till pendling till närliggande större ort. Det behövs även ett väl utbyggt bredband som ger snabb och tillförlitlig uppkoppling och ökad möjlighet för företag att etablera sig och för enskilda att arbeta hemma och studera på distans. De små landsbygdskommunerna kan ofta erbjuda lägre bostadspriser, lägre stressnivå och bra möjlighet till rekreation. Viktigt är ett gott företagsklimat som möjliggör nyetablering och utveckling av redan etablerade företag. Många av dem som driver företag är enskilda företagare. 22 (C): ljuder spellistor, genomförs betalningar och spelar ungdomar spel via appar i sin telefon. Techbolag finns i människors vardag. De underlättar, skapar jobb och bidrar till tillväxt. De stärker som varumärke och bidrar till vårt goda renommé. De sätter på kartan. Aktuell debatt om förutsättningar för fler snabbväxande företag i För företagaren är detta ett livsverk, en försörjning och en livsstil. Dessa företag behöver politiker som inte blundar för utmaningar utan genomför förändring, som inte bara snackar utan levererar verkstad och som kan agera och navigera i en snabbt föränderlig värld. Vi behöver underlätta finansieringen av nya företag, uppmuntra delägarskap och aktivt ägande. Vi måste bli bättre på digital kunskap i skolan, och vi måste skapa fler jobb och fler bostäder. Min förhoppning är att regeringen visar handlingskraft och överger skattehöjarpolitiken och i stället skapar bättre förutsättningar för alla snabbväxande företag runt om i . Min förhoppning är att ska stärka sin position som startup-scenernas mecka. behöver dessa framgångsrika företag mer än vad de behöver oss. Därför behöver vi finslipa formen. Vi behöver reformer för att fler företag ska växa till internationella storheter och skapa jobb här hemma. Så enkelt är det. Avslutningsvis vill jag tacka alla inblandade i debatten, särskilt näringsministern för hans deltagande. Det har varit en bra och angelägen debatt. Kom ihåg att behöver dessa företag mer än vad de behöver . 23 (V): Jag får också tacka alla som har deltagit i debatten. Det har varit intressant, och jag har fått lära mig några saker. Till vill jag säga att man inte kommer undan att de verkliga resurserna behövs. Det är tjänsteföretag vi talar om, och jag har sagt att de är viktiga och kommer att bli alltmer viktiga. Men vi ska inte negligera vår basindustri, som jobbar med de verkliga resurserna. Gå till matsalen och försök att få något i tjänsteform i stället för verkliga resurser, så får ni se hur det känns . När vi besökte företag i under en plenifri vecka var vi på ett företag som hade vuxit snabbt. De jobbade med olika valsar, allt från pappersbruksvalsar till små tryckerivalsar, allt från 200 grams vikt till 30 tons vikt. När jag frågade företagaren vad han skulle göra om han var politiker för sa han: Det är alldeles för lätt att flytta företag från utomlands. Det borde vara minst två årslöner innan man flyttar. Han tyckte att det var förkastligt att vi lägger en bra grund, utbildar folk och ger bra förutsättningar, och sedan flyttar de. Detta var en företagare vars företag hade växt jättemycket. Han hade gått från ingenting till 60 anställda. Det finns alltså olika önskemål för hur vi ska behålla våra företag i landet. 24 (L): på slutet kände man igen . I stället för att göra det attraktivt att vara i ska man förbjuda människor och företag att lämna . Man får väl stänga åt andra hållet, eller något. Jag vet inte hur man ska göra. Aktuell debatt om förutsättningar för fler snabbväxande företag i Det byggdes 30 000 bostäder 2006 när Socialdemokraterna satt i regering. byggs det 50 000 . Det är fortfarande för lite, men det har ökat. Vi behöver liberalisera bostadsmarknaden. Det är en planekonomi. Alliansen gjorde en hel del, men vi borde ha gjort mer. Alla kan peka på alla och säga att vi borde ha gjort mer historiskt, men står vi där vi står. Vi behöver liberalisera för att åstadkomma ett ökat bostadsbyggande. Ni kan hålla på och dutta med subventioner i olika former, men i verkligheten är det så att om det inte lönar sig att bygga så byggs det inte. Det är en fundamental idé i en marknadsekonomi. Det tar att få en lägenhet genom bostadskön i . Det gick fortare att få en i DDR . Vi måste göra förändringar, . Jag hoppas att ni inser det i de bostadssamtal som pågår och inte bara krånglar till det ytterligare för byggare och bostadsmarknaden. Detta med Uber Pop är en intressant aspekt. En gång i tiden ville ni förbjuda parabolantenner. får man inte köra taxi om man inte har en taxameter. Varför ska det krävas en taxameter när kunderna kan beställa och betala via en app i stället? Vi måste uppdatera lagstiftningen. Självklart måste man betala skatt, men lagstiftningen måste uppdateras. Socialdemokratins problem är att ni talar väl om näringslivet, men regelverk, skatter och annat driver de moderna företagen utomlands. Det gäller Spotify, nya tjänsteföretag och digitaliseringen. Visst kan man ha idén att hindra människor att flytta härifrån, men det gör inte attraktivt i längden. Sänk skatterna, , och gör till en framstående företagarnation! 25 (KD): var jag i området runt för att lära mig mer om framgången där och vad vi kan göra bättre. Där blir det uppenbart att det är den kritiska massan och kulturen kring detta som spelar den största rollen. Hur har då denna vuxit fram? En del menar att den härrör från guldruschens dagar och det risktagande som då fanns. har det vuxit fram en nära samverkan mellan federal forskning, privata och offentliga universitet, riskkapitalbolag, affärsänglar och alla entreprenörer. Det har blivit som ett ekosystem – en regnskog för utveckling av affärsidéer. Det är en kultur där den som lyckats ger framgången vidare i form av goda råd, kapital, donationer och investeringar. Den mängd av allt som finns – kapital, talang, forskning och utveckling – gör att världens företag dras dit för att fortsätta utvecklas och få tillgång till detta ekosystem. Riskkapitalisterna söker nästa framgång, men de accepterar också att många inte blir framgångsrika. Här undrar många varför du inte har misslyckats när du söker kapital. Väldigt få bryr sig om vem du är, men desto fler bryr sig om vad du kan bidra med. Aktuell debatt om förutsättningar för fler snabbväxande företag i En del av detta, men långt ifrån allt, gäller för . Men vi kan bli väsentligt bättre än vi är . Vi har tagit upp många frågor i debatten där vi skulle kunna bli det. Vi ser att det också finns problem runt . Det finns problem med huspriser, kraftigt uppdrivna löner och visumregler, som gör det allt svårare för företag där att få tag i rätt kompetens. Spelar vi våra kort rätt kan vi bli inte bara ett ställe där man vill stanna, växa och utvecklas utan faktiskt ett ställe dit man kommer utifrån för att få utveckla sina idéer. Men då krävs det väsentligt mer från regeringen än vad vi har hört i debatten. Det finns dock tid kvar att redovisa fler saker för att göra detta möjligt. 26 Närings- och innovationsminister (S): är framgångsrikt när det gäller digitala startup-företag. Det är vi glada för. Vi blundar inte för att det finns en utmaning i att hänga med och fortsätta ligga i topp, men vi spelar heller inte yrvakna över de problem som finns på bostadsmarknaden i , att vi inte har jobbat med digitalisering i skolan och vi kanske inte riktigt förstår bolagens funktionssätt i ekonomin på rätt sätt. Den här regeringen har valt att fokusera på kunskap, kapital och internationella marknader. Det är tre av de viktigaste beståndsdelarna när det gäller att få växande och fungerande företag. Det är en stor satsning på ett kunskapslyft med 50 000 nya utbildningsmöjligheter, så att människor också kan ta de nya jobb som växer fram, alltifrån universitet och högskolor till yrkeshögskola och omställningsutbildningar. Vi gör den största satsningen på bostadsbyggande med ytterligare 15 000 nya hyreslägenheter. Vi omstrukturerar det statliga riskkapitalet för att få det statliga kapitalet att jobba med privat kapital och i tidigare faser, för att företagen ska få kapital att växa. Vi har utökat lånemöjligheten för företag som vill låna och expandera sin verksamhet, och vi har tagit fram en exportstrategi som riktar sig inte minst till dessa bolag för att de lättare ska nå internationella marknader. Ytterst är det människor som bygger dessa bolag, och det är deras kreativitet det handlar om. När man talar om vad som skapar attraktiva samhällen – vad är det som gör att människor vill komma hit, vill vara här och vill utveckla sina affärsidéer? Det handlar om forskning, utveckling, utbildning och kluster, men det är också ett bra samhälle, där skolan är bra, där miljön är trygg och där människor vill leva. Inte minst unga kvinnor vill göra karriär här, för de vet att de kan kombinera karriär med att ta hand om barn och familj och leva ett rikt liv. Detta är viktiga förutsättningar för ett framgångsrikt . När vi talar om utveckling av bolag måste vi också tala om hur vi gör samhället attraktivt för människor att bo och leva i. Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Aktuell debatt om förutsättningar för fler snabbväxande företag i Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:601 Interpellation 2015/16:601 Kraftig ökning av klotter av (M) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2015/16: 622 Interpellation 2015/16: 622 Trafikpolisens utveckling av (S) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2015/16:625 Interpellation 2015/16:625 Artskyddsförordningen av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2015/16:633 Interpellation 2015/16:633 Otillåtna substanser i kosttillskott av (M) Interpellationen kommer att besvaras av sr . Skälet till dröjsmålet är utrikes resa. § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:CU19 Skuldsanering – förbättrade möjligheter för överskuldsatta att starta om på nytt 2015/16:CU21 Revisorer och revision 2015/16:KU22 Offentlighet och sekretess för uppgifter i domstolsavgöranden 2015/16:KU24 Vissa begravningsfrågor 2015/16:JuU28 Utökade möjligheter till förverkande 2015/16:JuU29 Straffrättsligt skydd mot olovlig identitetsanvändning 2015/16:JuU30 Ny påföljd efter tidigare dom 2015/16:JuU32 Åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism 2015/16:JuU33 Informationsutbyte med 2015/16:SoU11 Sammansättningen i 2015/16:SoU12 Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd 2015/16:UU20 Avtal om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan § 5 Svar på interpellation 2015/16:614 om åtgärder och styrmedel för minskade utsläpp 27 Klimat- och miljöminister (MP): Efter denna spännande debatt om startup-bolag och näringspolitik ska vi gå vidare kring klimatfrågorna, som ju är ödesfrågor för jorden och för vår generation. har frågat mig vilka initiativ till nya åtgärder och styrmedel, utöver dem som är under utredning, som jag avser att ta för att de svenska utsläppen av växthusgaser ska minska snabbare. Jag vill börja med att säga att jag delar interpellantens åsikt att de svenska växthusgasutsläppen behöver minska snabbare än de gör . Det är dock viktigt att inte dra för stora växlar på utsläppen under enskilda år, då det är trenderna som är det viktiga. Regeringen har slagit fast att utsläppen av växthusgaser i tydligt ska minska –2018. Regeringen bedömer att det nationella etappmålet om att växthusgasutsläppen utanför den handlande sektorn ska minska till 2020 kommer att uppnås men har höjt klimatambitionen och vill i ökad utsträckning nå målet genom nationella insatser. Regeringen skärper den nationella klimatpolitiken så att den bidrar till en globalt hållbar utveckling som håller den globala temperaturökningen så långt som möjligt under två grader men strävar efter att begränsa den till . Som interpellanten påpekar har regeringen redan presenterat ett stort antal klimatåtgärder, och dessa kommer att leda till lägre utsläpp framöver. Viktiga utredningar som möjliggör åtgärder för ytterligare utsläppsminskningar pågår, inte minst på transportområdet. En effektiv och kraftfull klimatpolitik är metodisk, genomtänkt och långsiktig. Att agera utan att invänta resultatet av tillsatta utredningar, som tycks förorda i sin interpellation, är inte ansvarsfullt. Mycket arbete som syftar till nya åtgärder bedrivs också parallellt med de pågående utredningarna. Regeringen kommer att presentera ytterligare åtgärder som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser. Centralt är att minska utsläppen från just transportsektorn. Regeringen arbetar för ett mer transporteffektivt samhälle med mer resurseffektiva fordon och för en övergång till förnybara bränslen och energislag. Ambitionen är ett vägtransportsystem vars fordon drivs med förnybara drivmedel eller elektricitet. Vi kommer att ta steg mot ett energisystem som bygger på förnybar energi. Ytterligare åtgärder behövs också för att minska utsläpp från jordbruksmark, där en förändring av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är viktig. Vidare stärker regeringen arbetet med att öka miljöskatternas styrande effekt i enlighet med principen om att förorenaren ska betala och fortsätter arbetet med att kartlägga icke skatterelaterade potentiellt miljöskadliga subventioner i syfte att minska miljöbelastningen. Jag ser också stora möjligheter att minska utsläppen genom initiativet Fossilfritt och den stärkta dialog med näringsliv, civilsamhälle och den lokala nivån som regeringen har satt igång och kontinuerligt fördjupar. behöver ett ambitiöst och långsiktigt klimatmål samt ett tydligt regelverk för hur klimatarbetet ska bedrivas för att samhället på bästa sätt ska kunna ställa om och möta klimatutmaningen inom ramen för en ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen välkomnar därför Miljömålsberedningens förslag om ett klimatpolitiskt ramverk inklusive långsiktigt mål och arbetar vidare med det förslaget. Avslutningsvis, herr talman, vill jag ta upp att regeringen också har beslutat att ta fram en strategi för hållbar konsumtion som ska presenteras i budgetpropositionen . Strategin kommer att bestå av åtgärder som riktas dels mot konsumentmarknaderna generellt, dels mot de sektorer som står för den största andelen av de totala utsläppen, såsom boende, transporter och livsmedel. Konsumenterna ska få tillgång till mer information för att kunna göra välinformerade val. Det ska vara lätt att som konsument agera hållbart. 28 (V): Jag vill tacka för miljö- och klimatministerns svar på min interpellation. Jag tycker att detta är en viktig debatt därför att vi, precis som ministern säger, måste göra mer för att snabbare minska våra utsläpp i . Jag håller inte riktigt med ministern om att man alltid måste invänta utredningar. vet vi ganska väl vad som behöver göras. Det finns också en risk, särskilt med tanke på att detta är en regering som har tillsatt väldigt många utredningar, att man begraver viktiga frågor, som kräver sin lösning så fort som möjligt, i utredningar. Några av de saker som jag särskilt skulle vilja ta upp i denna debatt som förslag till regeringen på hur vi snabbare ska kunna minska våra utsläpp av växthusgaser i rör till exempel de så kallade miljöskadliga subventionerna. Det är subventioner – statliga, offentliga medel – som går till sådant som släpper ut och överlag försämrar vår miljö. gjorde en genomgång av dessa miljöskadliga subventioner för och kom fram till att det i handlar om . Jag tycker att det är bra att säger att dessa subventioner ska fortsätta att kartläggas. Men ska vi bara kartlägga dem, ? Behövs det inte konkreta beslut för att fasa ut de miljöskadliga subventionerna? Varför handlar det bara om de icke skatterelaterade miljöskadliga subventionerna, ? Vi vet ju att vi har stora skattenedsättningar på energiskatten och koldioxidskatten för till exempel torvindustrin, gruvbrytningen och fisket. Vi har total skattebefrielse för flyget och sjöfarten. Detta är områden som står för väldigt stora utsläpp, och ifall man bara talar om de icke skatterelaterade subventionerna tar man ju inte med dessa skattebefrielser och nedsättningar. Min andra fråga jag skulle vilja ta upp är något som ministern berörde, nämligen vår konsumtion och det vi äter. Vi vet att vår konsumtion av kött och andra animalier står för stora utsläpp i . Sammanlagt står animaliekonsumtionen för ungefär lika stora utsläpp som alla våra 4,4 miljoner privatbilar. Här finns inga styrmedel alls för hur man ska kunna minska utsläppen från denna sektor. Jag skulle vilja se konkreta satsningar för alla våra skolor så att de kan gå över till att servera mer vegetarisk mat och bättre, hållbar mat överlag. Man skulle kunna ge direkta stöd till att ta fram fler växtbaserade livsmedel, alltså mjölk som är gjord på havre och biffar och korvar som är gjorda på spannmål och baljväxter producerade i . Vi borde sätta upp ett mål för hur mycket köttkonsumtionen borde minska i . ökar den bara och därmed utsläppen. Den tredje saken jag skulle vilja fråga ministern om är den infrastrukturplan som regeringen, om jag har förstått rätt, kommer att lägga fram . Det är en långsiktig planering som ska sträcka sig ända . Där undrar jag: Kommer det att finnas konkreta klimatmål i planen som till exempel följer tidigare utredningar om att vägtrafikens utsläpp ska minska med ungefär 80–, med konkreta förslag till hur vi ska kunna öka antalet resor med cykel, gångtrafik och inte minst kollektivtrafik? Här finns enormt mycket att göra, och här tycker jag att vi förtjänar konkreta svar. 29 Klimat- och miljöminister (MP): Den interpellation som ställde till mig för sedan har sin utgångspunkt i de preliminära siffror som finns sammanräknade för vilka klimatutsläpp hade . Det fanns mycket positivt i de siffrorna. Det är fortsatt minskade utsläpp i . Det svenska klimatarbetet har en fortsatt styrka i att vi minskar våra utsläpp, som ligger under de utsläpp som vi räknar med att vi hade 1990. Vi går alltså internationellt sett en mycket lycklig resa till mötes där vi kan visa för andra länder att det går att minska utsläppen på hemmaplan relativt mycket, trots att man bygger ett välfärdssamhälle och tack vare att man får ett samhälle att hänga ihop och får människor att se att de kan bidra till en förbättrad miljö. Däremot fanns det en oroande tendens i de mätningar som preliminärt togs fram för , och det var att vi i transportsektorn, särskilt på personbilssidan, inte ser de minskningar vi skulle behöva se. Jag är därför glad att vi redan har satt igång utredningar. En utredning presenterades faktiskt , den så kallade bonus–malus-utredningen. Den visar hur ska gå från ett system där man enbart ger incitament och pengar och underlättar för dem som köper nya, miljövänligare bilar till ett helgjutet system som också ser till att de som väljer bilar som ger mer klimatutsläpp får betala mer. Det är egentligen detta som principen om att utsläpparen ska betala handlar om. Man behöver både någon som får betala mer och underlättande stimulanser för dem som gör rätt. Detta förslag har presenterats, och bereder det. Till skillnad från tillhör jag ett parti som tror att man, om man jobbar i en regering, också måste säkra att man gör en genomtänkt lagstiftning och lägger fram förberedda och genomtänkta förslag för . Man kan inte bara rent politiskt komma på en idé, skriva fram den i sitt eget huvud och sedan lägga fram den utan att ha låtit den svenska sakkompetensen och inte minst beredningskraven i verka. Det är bra att vi gör det; det visar att vi står på stadig grund när vi steg för steg genomför reformer i . Att bara vifta och säga att nu måste vi plötsligt fatta ett nytt beslut är inte trovärdigt. tar upp ett antal ytterligare frågor som inte var med i interpellationen men som han ställde här i debatten och som jag gärna svarar på. När det gäller miljöskadliga subventioner är det helt riktigt att kartläggningen och strävan att minska i huvudsak ligger på de icke skattebaserade subventionerna. Det är för att om man ska höja miljöskatterna får man alltid ett problem om man ska höja lika mycket för alla . Det har vi inte gjort i tidigare, vilket jag tror har gjort att vi har kunnat vara mer framgångsrika med miljöskatterna. Det betyder att vissa aktörer får betala mindre i miljöskatt än andra. Motsvarigheten, om man skulle ha ett så slaviskt och fyrkantigt tankesätt som visar prov på när det gäller miljöskadliga subventioner, är att vi aldrig skulle kunna höja miljöskatterna så effektivt som vi gör. Men det är viktigt att kartlägga vilka icke skattebaserade miljöskadliga subventioner vi har, och vi är tydliga med att regeringens inriktning är att fasa ut dem alltmer. Vi behöver en starkare klimatpolitik när det gäller konsumtionen, inte minst för livsmedel, det håller jag helt med om. Men jag undrar i vilket lever i när han inte ser att det som händer i skolor och offentliga matsalar runt om i precis är att man gör konkreta insatser för att få det mer hälsosamt och grönt med mer grönsaker och frukt, mindre kött och kött av högre kvalitet. 30 (V): Om vi börjar med köttet vill vi i ha en handlingsplan för minskad köttkonsumtion. Det skulle både medföra minskade utsläpp av växthusgaser och annan miljöpåverkan och vara bra för folkhälsan och för djuren också, för den delen. Om vi sätter upp en konkret målsättning för att minska köttkonsumtionen ger vi också stöd till offentlig sektor, inte minst alla våra skolor, som vill servera mer vegetarisk mat. Vi vet att skolor som sätter upp målsättningar om mer vegetarisk mat ofta möts av motstånd . Det kommer helt enkelt olika krafter och motsätter sig det. Ifall vi här säger att det är önskvärt med minskad köttkonsumtion ger vi de progressiva krafterna ett stöd, och det är precis det vi borde göra. Vi borde också anslå pengar så att man kan bygga riktiga tillagningskök i alla våra skolor, så att man kan laga bra och hälsosam vegetarisk mat. Vad gäller de miljöskadliga subventionerna måste jag få fråga : Vad blir det egentligen kvar av miljöskadliga subventioner som regeringen vill fasa ut ifall man tar bort alla miljöskadliga subventioner som har att göra med skatter? Jag förstår inte riktigt logiken i att vi inte kan ta bort nedsättningarna i koldioxidskatten och energiskatten. Vi pratar om storskalig verksamhet som torvbrytning, gruvindustri, fiske, flyg och sjöfart – områden som självklart inte ska ha sådana nedsättningar. Jag måste återigen få fråga : Vilka miljöskadliga subventioner vill regeringen egentligen fasa ut, ifall ni inte törs röra dem som har med skatter att göra? När det gäller infrastrukturen håller jag med om att bonus malus är en bra idé. Jag tycker dock att den utredning som har kommit med sitt förslag inte riktigt når hela vägen fram. Men vi får hoppas att regeringen kan göra vissa justeringar.