prot · H30968 · 2016-02-23 00:00:00 — Skillnaden mellan den här regeringen och den förra regeringen är att vi talar om att vi ska genomföra det och att vi börjar redan den här mandatperioden. Det är vår målsättning. Vi ska klara av det. Skillnaden mot den förra regeringen är att ni inte skulle genomföra det. Det var inte prioriterat. Ni fick aldrig igenom det för , för alla pengar skulle gå någon annanstans. Då tar man inte industrins utveckling på allvar. Då tar man inte norra utveckling på allvar. Det är skillnaden mellan den här regeringen och den förra regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2015/16:363 om mål och medel för att bekämpa upphovsrättsbrott 140 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig vilka konkreta verktyg jag föreslår som ett resultat av diskussionen vid rundabordssamtalen, vilka mål jag är beredd att sätta upp när det gäller bekämpningen av piratkopiering och hur den fortsatta processen ser ut när det gäller min hantering av upphovsrättsbrott inom den kreativa näringen. Ett andra möte hölls , och på dagordningen stod bland annat just vilken målsättning vi skulle ha för det fortsatta arbetet och hur vi konkret ska gå vidare. Om vi börjar med målsättningen vill jag först och främst lyfta fram att det rör sig om en målsättning för rundabordsgruppens arbete. Det är helt centralt att så många aktörer som möjligt står bakom den målsättning som gruppen kommer fram till. Att det finns ett stöd för målsättningen bland aktörer i hela den upphovsrättsliga värdekedjan, det vill säga upphovsmän, producenter, distributörer, annonsörer etcetera tror jag är helt centralt för att man ska kunna nå konkreta resultat. Det är alltså inte min eller regeringens målsättning som diskuteras. Jag presenterade ett förslag till målsättning för rundabordsgruppens arbete vid det senaste mötet, och med utgångspunkt från detta ska vi nu gemensamt komma fram till en slutlig lydelse. För att kunna effektivisera och snabba upp arbetet med att få fram förslag på konkreta åtgärder för gruppen bildades vid det förra mötet en mindre arbetsgrupp bestående av medlemmar ur rundabordskretsen. Tidsplanen för arbetet är mycket ambitiös. Det första mötet i arbetsgruppen ska hållas före , och slutresultatet planeras vara klart . 141 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är nog så att jag och ministern i stort är överens om att det är viktigt att bekämpa piratkopieringen. Jag är glad över det. Jag är också glad över rundabordssamtalen och att de har kommit igång. Jag tycker att det är ett bra initiativ, men jag är rädd för att det är otillräckligt. Vi har tidigare debatterat, jag och ministern, och jag har då fört fram att jag tror att även lagstiftning kan komma att behövas. Jag tycker att man ska titta på ett antal olika förslag – jag behöver inte gå in på dem igen. väljer regeringen att lägga alla ägg i en korg. Det är i rundabordssamtalskorgen man ska lösa hela knäckfrågan om piratkopieringen, som är ganska omfattande i . Då är det naturligtvis mycket viktigt att rundabordssamtalen får avsedd effekt. Därför skulle jag vilja be ministern att bli lite tydligare när det gäller hur processen framåt ser ut. Jag har några följdfrågor. Det är ganska många följdfrågor, och jag tänker att jag startar med dem och betar av dem så får vi se hur långt vi kommer under debattrundan. Min första fråga är: Finns det ett formaliserat uppdrag till denna mindre arbetsgrupp, och hur ser det i så fall ut? Jag undrar också: Kommer ministern själv att vara med i denna mindre arbetsgrupp? Om inte – jag har uppfattat att så inte är fallet – kommer det då att ske några avstämningar mellan ministern och arbetsgruppen under arbetet? Jag har förstått att en ordförande är utsedd för arbetsgruppen. Jag tror att det kommunicerades av regeringen. Jag undrar om hon på något sätt är regeringens part i arbetsgruppen. Har hon några instruktioner från ministern, och agerar hon som ministerns part i arbetsgruppen? Eller har hon någon allmän roll i arbetsgruppen? Jag har förstått – och det skrev även ministern i sitt skriftliga svar – att hon har lagt fram ett förslag till målsättning för arbetet. Jag undrar helt enkelt: Hur ser förslaget ut? Vilket förslag presenteras? Den sista fråga jag ställer i denna debattrunda hänger också ihop med målsättningen. Jag förstod inte – och det var inte riktigt tydligt för mig – om den målsättning som man ska komma fram till är rundabordssamtalets målsättning och om även regeringen har för avsikt att ställa sig bakom den. Är det en målsättning som man förhandlar sig fram till där även ministern är beredd att investera kraft och energi? Det blir prestige och kanske också lite risk när man sätter upp mål. Är ministern beredd att göra det, eller är detta en målsättning som ska gälla bara för rundabordssamtalet? Jag stannar där så länge, och jag kommer säkert att återkomma med några andra frågor . 142 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan och för alla de nu tillagda frågorna! Vi får se hur långt vi kommer. Jag vill ta avstamp i detta med att ta risk. Att vara politiker, att vilja någonting och att vilja förändring är att ta risk. Friskt vågat är faktiskt hälften vunnet; det finns mycket sanning bakom det uttrycket. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi politiker är modiga och även vågar utsätta oss själva för förutsättningar som vi inte helt kan bestämma hur de ska falla ut när vi gör politik. Vi måste ha idéer om en framtid. Det gäller inte minst när det handlar om illegal nedladdning. Du inledde med att säga att den illegala nedladdningen är ett ganska stort problem. Den är ett stort problem för många delar av de kulturella och kreativa näringarna. till dina frågor – vi får se hur långt vi hinner. Detta har varit en lång process. En kort sammanfattning: Vi har hela näringskedjan runt bordet. Inför att vi möttes en andra gång i det stora rundabordssamtalet ringde jag runt till alla deltagare. Jag betonade då vikten av och poängterade syftet med gruppens arbete: att vi ska se vad vi kan göra vid sidan av lagstiftningen. Det går också hand i hand med kommissionens uppdrag till oss och till alla medlemsländer. Vad vi ska göra är att follow the money. Det är ett uppdrag vi har. Samtliga aktörer, som kommer från hela näringskedjan, gick med på att ses och att fortsätta samtalen med just detta som mål – att se vad vi kan göra vid sidan av lagstiftningen. Det har alla varit väl medvetna om när vi har träffats. Vid mötet hade vi en diskussion. Vi upprepade då vad kommissionen relativt nära inpå vårt möte hade kommit med. Vi diskuterade förutsättningarna , och jag lade fram förslag på en målsättning för gruppens arbete. Denna frågade riksdagsledamoten efter. Den var väldigt enkel. Förslaget löd på följande sätt: Målsättningen för gruppens arbete är att stärka förutsättningar för de kulturella och kreativa näringarna och försvåra för dem som tjänar pengar på att illegalt sprida film, musik eller böcker. I ett första steg ska användningen av illegala tjänster halveras ”20XX”, och ska lagliga innehållstjänster vara det självklara valet i alla åldersgrupper. Detta var ett utkast för att se hur förslaget föll ut i den stora arbetsgruppen. Det föll väldigt väl ut. Alla representanter runt bordet delade uppfattningen att detta var ett intressant och välformulerat förslag till målsättning. Men vi kom också överens om att vi skulle utse en mindre arbetsgrupp – ett utskott, kan man säga, ett AU – att arbeta vidare, eftersom den stora gruppen är väldigt stor. Det är rätt svårhanterat när man driver frågor och ska komma någon vart snabbt om man är för många runt bordet. Därför utsåg den stora gruppen representanter för sitt arbete. Det är en handfull personer som ska representera hela gruppen, även om de kommer från olika delar av branschen. Jag tog också på mig ansvaret att utse en ordförande. Vi offentliggjorde, precis som riksdagsledamoten säger, att det är som har utsetts. Hon har god erfarenhet och är välmeriterad. Hon har varit aktiv i partipolitiken men är överdirektör på . jobbar inte på regeringens uppdrag. Hon är utsedd enbart utifrån sin erfarenhet och kompetens. Hon ska leda gruppens arbete, och den ska leverera sitt resultat till mig. 143 (M): Jag tolkar ministerns svar som att regeringen kommer att ställa sig bakom den målsättning som man arbetar fram. Det var inte uttryckligen sagt så från ministerns sida i svaret, men det kan nog inte tolkas på något annat sätt. Om jag har tolkat det fel vore det bra om jag blev rättad på den punkten. Jag tycker att formuleringen i förslaget till målformulering som ministern själv har gett till gruppen låter bra. En knäckpunkt är naturligtvis att sätta en tidsgräns för detta, och det kan vi väl återkomma till hur man ska göra. En annan knäckpunkt är vad man inkluderar i den illegala användningen av de här tjänsterna. Vi har både nedladdning och streamning, och jag har tidigare argumenterat för att man ska tydliggöra vad som gäller. Det är tydligt att det är olagligt att ladda ned från en illegal källa, men det är osäkert om det är olagligt eller lagligt att streama från en illegal källa. Det blir en viktig fråga när man ska mäta det här , och därför undrar jag: Vad är ministerns och regeringens syn på det? Är det olagligt att streama från en illegal källa eller inte? I förlängningen är min fråga: Kommer det att inkluderas i målsättningen om att halvera piracyn? Är streamning en del av piracyn enligt ministern? Jag fick inte klart för mig om det fanns något specifikt uppdrag till arbetsgruppen. Det vore bra att höra det också. Vidare, om vi hinner: Vad förväntar sig ministern för slutresultat av den här arbetsgruppen? Hur ska det hanteras om det kommer fram idéer och förslag som påverkar statsbudgeten på något sätt? Sedan undrar jag om de här rundabordssamtalen kommer att fortsätta även efter . Jag har ju förstått att den mindre arbetsgruppen har slutleverans då, men fortsätter arbetet därefter? Jag tror inte att vi har knäckt alla frågor runt piracy , utan det kommer att krävas ett uppföljningsarbete. Hur kommer det att se ut? Hur ser ministern på om någon myndighet som regeringen har kontroll över skulle göra en oberoende mätning för att följa frågan? Vid tidigare debatter har det framkommit att både jag och ministern lutar oss på Mediavisions mätning som kom och visar att de här problemen är ganska omfattande. Frågan är då om det vore bra att ha en oberoende mätning eller inte. Jag har ännu fler frågor, men jag tror inte att det går att svara på dem , så jag tackar så . 144 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för alla frågor! Vi kommer att kunna stå här , för jag kommer inte att hinna svara på alla frågor , för de sticker lite åt olika håll, även om vi tar vår utgångspunkt i det som var grundfrågan. Jag vill verkligen hinna svara på några av frågorna. Arbetsgruppens förslag, som ordföranden först kommer att presentera för den stora arbetsgruppen så att den kan stå bakom dem, lämnas över till mig, och det är inte per automatik regeringens förslag. Det är mitt ansvar att bearbeta dem och se om de är realistiska, vad det är för mål. Vi vet ju inte vad resultatet kommer att bli. Det är väldigt viktigt att betona att det inte per automatik är regeringens förslag. Det är förslag som ges till mig, och det blir mitt stora ansvar att arbeta vidare med dem. De kommer också att vara offentliga på många sätt och diskuteras vitt och brett, hoppas jag. Den lilla arbetsgruppen har ett uppdrag, och det är att dels inom en mycket snar framtid återkomma till den större rundabordskretsen med förslag på målsättning för arbetet – det är det första, för vi måste ju sätta målet – dels att därefter arbeta fram konkreta förslag på åtgärder för att uppfylla målsättningen. Man ska alltså både definiera vad målet ska vara och sedan komma med förslag på hur vi ska nå målet. Arbetet ska inledas omgående. Det första mötet ska hållas före , och gruppen ska leverera sina resultat före . Det är alltså en relativt intensiv och . Jag tror, precis som riksdagsledamoten, inte att vi har löst frågan om piracy . Däremot förväntar jag mig konkreta förslag på åtgärder för att nå den målsättning som gruppen förhoppningsvis presenterar. ställde också flera frågor om till exempel indikatorer och oberoende mätning. Du ställde också frågor om streamning och hur vi definierar detta. När det gäller gruppens arbete vill jag inte förekomma den. Jag förväntar mig att den är oerhört kompetent och insatt och ser vilka problem som finns och hur mycket den illegala nedladdningen förstör för branschen. Jag förväntar mig bra underbyggda förslag, eventuellt definitioner och eventuellt förslag på fortsatt arbete, vad som behöver ske framöver. Jag ser fram emot att fortsätta diskutera och återkomma i de här frågorna. Jag tror att det är oerhört viktigt att gruppen får arbeta på , intensivt och kort. Jag har en oerhörd respekt för att de förslag som arbetas fram kommer att vara delvis omfattande men delvis också så konkreta att de går att genomföra i praktiken. Tittar vi på vad våra grannländer har gjort med goda resultat ser vi att till exempel den informationskampanj som man satsat en del resurser på i faktiskt gett resultat. Den har inte pågått ännu, och arbetet fortsätter. Riksdagsledamoten frågade också om påverkan på finansieringen och statsbudgeten. Det beror helt på vad det är för förslag. Därför är det viktigt att förslagen är för mig att hantera och sedan diskutera och föra vidare i en större krets i regeringen. 145 (M): Jag ska inte lägga på fler frågor på listan, utan om det fanns några fler att svara på ska ministern få möjlighet att göra det i sitt sista inlägg. Jag vill snarare komma med några inspel rörande målformuleringen. Jag är glad att ministern nämnde de övriga nordiska länderna, för det har visat sig att snittet när det gäller användning av illegala tjänster är i de länderna. av befolkningen i de övriga nordiska länderna använder sig alltså av de här illegala tjänsterna, medan det i är . När man ska formulera ett mål kan det alltså vara bra att förhålla sig till kontra . För mig finns det ingen anledning att skulle vara sämre än de övriga nordiska länderna. Jag tycker att vi skulle ha ett modigt mål här. kanske man skulle kunna komma ned till . När det gäller tidsperiod var det ”20XX” i ministerns förslag till formulering. Jag tror att det är viktigt, oavsett vad det är för tidsperiod, att man har ganska täta avstämningar så att man ser att det händer någonting. Man kan stämma av efter till exempel sex eller . Jag är av den fasta övertygelsen – men jag hoppas att jag har fel – att det kommer att krävas lagstiftning också. Det är ytterligare en anledning till att jag tycker att det vore bra med täta avstämningar så att man kan se hur det går. Biter inte det man har kommit fram till kanske man får pröva någonting annat. Då tycker jag att det är målet som är viktigare och att man, om så skulle vara fallet, får sätta in andra medel för att nå målen. Sedan är det viktigt att streamning från olaglig källa mäts också, inte bara nedladdning. Med de medskicken tackar jag för debatten. 146 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för engagemanget och viktiga inspel! Jag tror också på täta avstämningar. När man har ambitioner och sätter upp mål är det oerhört viktigt att man följer upp dem tätt för att se vilken effekt de har. Jag är ingen vän av lagstiftning för lagstiftningens skull. Jag tror mycket mer på att lägga kraft på att förändra värderingar och sätt att göra det på. Vad är det för mening med att ha en lagstiftning som ingen följer eller som efterlevs på ett dåligt sätt, till exempel upphovsrätten? Vi har en lagstiftning . Men vi behöver göra mer med den för att den ska få den önskade effekten. Vi är helt överens om att den verklighet vi lever i behöver förändras för att kulturarbetare och branscher ska få den ersättning de har rätt till för sitt arbete. Arbetet med det har vi nu inlett. Vi har ett samtal, ett brett rundabordssamtal. sitter hela näringskedjan runt samma bord. Vi har utsett en arbetsgrupp, ett AU, som ska driva det här arbetet. Och vi har en fantastiskt meriterad ordförande för gruppens arbete. Jag har alltså goda förhoppningar om både en tydlig målsättning och en god tidsplan för hur vi ska leva upp till målsättningen. Vi har också förslag på konkreta åtgärder för vad vi behöver göra. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2015/16:337 om offentlig upphandling 147 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att se över att ta in lösningar i utredningen som inte enkelspårigt tittar på kollektivavtal utan faktiskt ser till hela bilden. har också frågat vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att alla former av företag ska kunna lämna anbud vid offentlig upphandling , för att tjänsten ska få ett gott innehåll och för att det ska motverka social dumpning. Lagar tillsammans med kollektivavtal utgör grunden för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Krav på villkor enligt kollektivavtal är ett viktigt sätt att motverka social dumpning inom offentlig upphandling. måste det självklart beaktas att det finns leverantörer som inte har kollektivavtal. Upphandlingsreglerna ställer i princip inga krav på att en leverantör ska ha en viss företagsform för att få delta i en upphandling. Alla leverantörer ska ges möjlighet att delta. Genom det nya regelverket om upphandling kommer det dessutom att finnas regler som tar särskilt sikte på att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. Genom ett brett deltagande av leverantörer och genom att ställa krav på att de tillförsäkrar sina anställda skäliga arbetsvillkor kan de upphandlade tjänsterna utföras med kvalitet som social dumpning motverkas. 148 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det var betydligt tydligare än de svar jag har fått tidigare när vi har debatterat frågan om offentlig upphandling, bland annat kollektivavtalsbegreppet. Statsrådet säger i sitt svar att det självklart måste beaktas att det finns leverantörer som inte har kollektivavtal. Det är det som vi brukar diskutera, vilka avtal som ska gälla eller inte. Det har också varit viktigt att alla leverantörer ska ges möjlighet att delta. Det tycker jag är positivt. Jag tänker titta på frågan från ett annat håll. Jag ser nämligen tre punkter som skulle lösa frågan. Det handlar om att upphandla utifrån funktion, om att inte anta något anbud som är onormalt långt under i pris och att man ska använda nyckeltal för att titta på vad saker och ting kostar. Jag saknar ett perspektiv i debatten: människan. Jag har varit inne på det tidigare. Statsrådet talar om kollektivavtal och hur det löser saker och ting. Jag menar att kollektivavtal inte löser det som jag vill komma åt vid en upphandling. Vi kan ha två olika fokus på detta. Vi kan till exempel tänka oss en skola som ska städas, eftersom det är städbranschen som diskuteras. Att få städat rent är inte lika med att ha kollektivavtal eller inte. Ett rent klassrum kan man få genom att man beställer just ett rent klassrum. Man kan också beställa per trappa, det vill säga att man beställer utifrån renhetsgrad. Det finns kommuner och landsting som gör det. Om man beställer en viss grad smutsighet, vilket det blir om man inte har total städning, innebär det att företaget som ska leverera på en viss nivå kommer att göra det, oavsett om de har kollektivavtal eller ej. Det ligger alltså i beställarhänderna. Färdtjänst kan också vara ett exempel. Vi vill att personer som ska åka ska få en trygg och säker färd. Man ska få hjälp med sina hjälpmedel. Bilen ska inte köra för fort eftersom den har kort om tid. Det ska inte ställas krav på att en minut ska räcka för att hjälpa en äldre person in i en bil, och så vidare. Det där kommer man inte åt med kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande lösningar. Det kommer man enbart åt genom att se till att det ställs krav på rätt sätt i beställarledet. Det är det som är min poäng. Det går inte att lösa det man vill genom att ställa avtalsregler. Det är inte heller säkert att det blir bättre för personalen, om de dessutom har ett arbete där de har fått en beställning från det offentliga som i sin tur innebär att de kommer att jobba på ett stressat sätt till lägre pris och så vidare. Därför menar jag att vi inte kommer att uppnå det som har med kvalitet att göra. Det gör vi i stället genom att ställa kraven från beställaren utifrån det som de får som ska åka med i en taxi eller ska få städat, det vill säga elever och personal. Genom en bra beställning ser man till att kvaliteten finns där. Om man ska ha kvaliteten måste man veta vad den kostar. Då ökar priset. Och får man också betala det man ska för saker och ting. Då löses också den problematiken. 149 Statsrådet (S): Jag tror att det är fjärde gången som vi debatterar den här frågan. Regeringen har arbetat hårt med att ta fram lagstiftning som gör det obligatoriskt att ställa krav på villkor enligt svenska kollektivavtal i samband med upphandling av tjänster och byggentreprenader. Regeringen gör det eftersom vi ser allvarliga problem på svensk arbetsmarknad. Vi ser social dumpning. Vi ser osjysta villkor. Vi ser att anställda i offentliga verksamheter har osjysta villkor. Det är verksamheter som finansieras av våra skattemedel. gjorde en specialgranskning av just städbranschen, som interpellanten nämner. I den kontrollen avslöjades omfattande svartarbete och ovärdiga arbetsförhållanden för dem som arbetar i branschen. Jag ber att få citera en artikel från om just detta ämne: ”Att fusk är vanligt i städbranschen bekräftas också av , vd på . Om det inte är svarta löner kan det handla om människosmuggling, extremt långa arbetspass eller olika typer av bidragsfusk. Allt det här och ännu mer finns beskrivet i . – Och med hjälp av alla de här uppfinningsrika idéerna dumpar man priserna på stan. Det är tufft att som seriös städföretagare stå emot allt det här fusket, säger . Hon menar att det dessutom är offentliga verksamheter som driver fusket på städmarknaden, genom att alltid fokusera på så lågt pris som möjligt. – Jag skulle nästan våga sticka ut hakan och säga att den offentliga upphandlingen är markant sämre än den privata. Som seriöst bolag kan vi konstatera att man alltid går efter lägsta pris och att man anlitar bolag som ligger på oseriösa nivåer. Jag tycker det är en katastrof.” Det här är en beskrivning av verkligheten i offentligt finansierade verksamheter. Vi pratar inte om några små problem på marginalen, herr talman, utan vi pratar om en situation där den offentliga sektorn bedriver social dumpning i städbranschen, i taxibranschen. Den fråga som vi bör ställa oss är: Ska den svenska staten acceptera detta, eller ska den svenska staten agera och göra det obligatoriskt att följa svenska lagar och kollektivavtal i samband med offentliga kontrakt? Regeringen har gjort ett ställningstagande, och vi skäms inte för det. I ska svenska löner och villkor enligt våra lagar och kollektivavtal gälla. Det minsta som man, herr talman, kan kräva av offentlig sektor är att man ställer de kraven när vi agerar som konsumenter. Det är en viktig del i arbetet med att bekämpa den sociala dumpningen. Det räcker inte med retorik och formuleringar i några dokument, utan det krävs tydliga och konkreta krav för att skapa ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. 150 (M): Vi är helt överens om att den offentliga sektorns inköp ska ske till lägsta pris. Vi diskuterar samma sak fast vi har olika synsätt. pratar om små problem i marginalen. Nej, så ser jag det verkligen inte. Jag tycker att det är ett allvarligt problem, men jag ser inte att lösningen är den som statsrådet tar upp. Det finns tre förslag. Man bör upphandla på funktion så att man ser helheten och får med de människor som ska utföra tjänsterna. De får inte bättre funktion på det som ska utföras genom att man har kollektivavtal. Man bör använda nyckeltal. Ansvaret ska ligga på dem som beställer, dem som betraktar som bovar.