prot · H309111 · 2016-05-25 00:00:00 — När de här tilläggsdokumenten blir aktuella, hur och av vem de utformas och undertecknas står det inget om vare sig i avtalet eller i propositionen. Något som inte är oklart är dock följande – som upprepas fyra gånger i propositionen: ”Avtalet är avsett att användas över hela skalan av situationer då kan komma att ta emot Natos militära stöd, dvs. såväl i fredstid (t.ex. för övningar) som vid kriser och i krig i eller i närområdet.” Det fortsätter i avsnitt 2.1, där det står: ”under Nato-ledd militär verksamhet.” Det är vad avtalet handlar om – även krig i när-område. Redan av avsnitt 1.2 framgår att den Natoverksamhet som ska kunna bedrivas från inkluderar angrepp på tredje part – angrepp. kan alltså förvandlas till en bas för angrepp på tredje land. Natodoktrinen begränsas som bekant inte längre till försvar av medlemsländernas territorier, utan man har öppnat för så kallat preemptive war – förebyggande krig, som det heter – mot vem som helst och i vilken del av världen som helst. närområde är inte heller definierat. Är det inte just de här möjligheterna som alliansfriheten avser att utesluta? Sedan, herr talman, något om kärnvapen. Det står så här i avsnitt 3.3 i avtalet: ”Detta samförståndsavtal är avsett att överensstämma med Natos doktrin och principer.” Vad säger då doktrinen? ”Kärnvapen är en central komponent i NATO:s sammanlagda förmåga för avskräckning och försvar. – – – Så länge som kärnvapen existerar kommer NATO att förbli en nukleär allians.” Det är skrivet i . Dessutom har inte undertecknat förpliktelsen att inte börja ett kärnvapenkrig – man förbehåller sig rätten att göra det. Det tillkommer att fem Natoländer har amerikanska kärnvapen på sitt territorium. I propositionen står det: ”Avtalet ger inte heller Natoländer rätt att placera kärnvapen på svenskt territorium.” Min oro för kärnvapen gäller inte bara placering av kärnvapen på svensk mark utan också kärnvapenangrepp från främmande makt som svar på Natos krigföring mot detta land från svenskt territorium, vilket avtalet medger. Om bjuder in Nato upprättas Natobaser i . Man kan säga att det i praktiken inte kommer att vara svenskt territorium. Där bestämmer nämligen ÖB, men inte ÖB utan Natos ÖB. Alltså kan man – då menar jag en oroad befolkning men också vår omvärld – tänka sig att kärnvapen förvaras där, särskilt som vi inte frågar om det, eftersom vi vet att de inte svarar. Det är något slags säregen variant på den amerikanska arméns tidigare hållning mot homosexuella i armén: ’t ask – don’t tell. Dessutom ger avtalstexten möjlighet att omförhandla avtalet i dess helhet. Enligt avsnitt 11.1 ges rätt till ändringar i avtalet om parterna är överens. Tre av alliansens medlemmar har kärnvapen. Två av dem ställer dem till Natos förfogande. Kärnvapen finns utplacerade i , , , och , av alla länder. Man anser att det är helt okej i förhållande till icke-spridningsavtalet att ha kärnvapen där. Det borde i så fall gälla också . Det finns ingen svensk lag som förhindrar införande av kärnvapen. Försvarsministern har i denna kammare hävdat motsatsen, men det om något är en lögn. har en sådan tydlig lag. Men om det funnes en sådan lag: Vad skulle det betyda, om vi inte kontrollerar efterlevnaden ens genom att fråga, än mindre genom mer aktiva åtgärder, utan bara förutsätter att man följer den svenska lag som inte finns? Alternativen, då – vad kan vi göra i stället, om vi inte tar värdlandsavtalet? Det är en relevant fråga, för det handlar ju om vår säkerhet. Vi kan arbeta mer inom . Vi har samarbete, sjöräddning och sjöövervakning. Vi bör inleda förhandlingar om flyguppträdande inklusive transponderanvändning. Vi har vapenkontrolldiskussioner, nedrustning av taktiska kärnvapen, samverkan av typ Kaliningrad-syster-citysamverkan, att stimulera mellanfolkliga kontakter generellt och att koppla EU:s Strategy for the Baltic Sea Region med ryska studier över socioekonomisk utveckling i nordvästra . Vi bör försöka stimulera handel när sank-tionerna är borta och avhjälpa viseringsproblematiken. Avslutningsvis, herr talman: Det avgörande för ställningstagande är besvarandet av den fråga som alltid borde vara i fokus för den här typen av beslut: Ökar eller minskar värdlandsavtalet vår säkerhet? Vår uppfattning är att det minskar vår säkerhet. Vi bidrar till att höja spänningen och höja övningsnivån, rustningsnivån och militariseringen av vårt närområde. Även risken att bli indragna i ett krig som vi inte är direkt berörda av själva eller själva har beslutat om ökar med detta avtal. Vi anser att landets ledning bör verka för avspänning och nedrustning. Som en alliansfri stat har tidigare haft ett stort internationellt förtroende i fredsförhandlingar. Det bör vara vårt mål att återta den rollen i stället för att medverka till ökad spänning och ökad upprustning. borde motverka de verkliga orsakerna till krig och de hot mot och världen som klimatförändring och ökade klyftor mellan fattiga och rika utgör. Fred byggs bäst med fredliga medel. Till slut: Såväl processen i sig som alla oklarheter i detta ramavtal motiverar det förslag om bordläggning jag nu yrkar på. Dessutom: Den grundlagsskyddade rörelsefriheten, 2 kap. 8 § regeringsformen, kan inskränkas. Det bör noga utredas. Mitt förstahandsyrkande, herr talman, är dock avslag på propositionen genom bifall till reservation 2. Men om det faller vill vi ha en minoritetsbordläggning, vilket jag yrkar på. 20 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet Samförståndsavtal om värdlandsstöd och avslag på reservationerna. Oavsett utgången av den här debatten och kommande voteringar kommer och Försvarsmakten att fortsätta öva med de länder och organisationer som man anser sig behöva öva med, i samma omfattning som vi anser är nödvändigt. Ett avtal om värdlandsstöd ändrar inget av det. Jag brukar inte läsa högt ur de rapporter vi har. Men jag tänkte ta mig friheten att läsa högt ur Försvarsberedningens andra rapport, Försvaret av , på s. 38: ”För att utveckla Försvarsmaktens förmåga att genomföra operationer i , i närområdet och utanför närområdet behöver förutsättningarna att ge och ta emot militärt stöd från andra länder förbättras. De förberedelser som behövs kallas med ett samlingsbegrepp värdlandsstöd (i Nato och Europeiska unionen benämnt , HNS). För det krävs bl.a. avtalsreglerade överenskommelser och förberedelser för praktiska arrangemang samt informationsutbyte avseende viss försvarsplanering.” Lite längre fram står det: ”Liknande arrangemang har vid t.ex. internationella övningar på svenskt territorium kunnat lösas genom överenskommelser i varje specifikt fall.” På s. 39 står det också: ”Försvarsberedningen förutsätter att värdlandsstöd beaktas i försvarsplaneringen och att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder inklusive avtalsregleringar för att berörda myndigheter ska kunna skapa tillräckliga förutsättningar för att ska kunna ge och ta emot militärt stöd.” Den här rapporten lämnades till regeringen . Den finns att ladda ned på regeringens hemsida för den som vill, och den går även att köpa från förlaget. HNS, , värdlandstöd, är inte någon nyhet. Det har funnits med i rapporter . gör ett avtal inom ramen för Nato om hur vi ska ta hand om att vara värd när militärer kommer hit till oss för att öva. Alternativet är att vid varje övning sätta sig ned och börja från noll och starta just den planeringen. Det säger sig självt att det är försvarbart att göra upp avtal och bibehålla dem. Dessa avtal handlar om lagen om immunitet och tullfrihet, trafikskadelagen samt skyddslagen. bygger säkerhet och stabilitet tillsammans med andra länder och organisationer. Den militära alliansfriheten bidrar till stabilitet i närområdet, och den ger oss också handlingsfrihet. Men för att kunna verka för en stabilisering av säkerhetspolitiken i vårt område behöver vi arbeta tillsammans med andra. Medlemskapet i EU gör att vi har åtagit oss ett solidariskt ansvar för säkerhet. Vi vill också ha ett närmare samarbete med våra grannländer i och med de baltiska länderna. Men det säkerhetspolitiska läget i har försämrats. Den ökande aktiviteten i , annektering av och aggressionen mot – som är ett brott mot folkrätten – påverkar. Vi behöver öva med andra. Nato är den aktör som med sin permanenta militära ledningsstruktur är den enda internationella organisation som har en utvecklad förmåga för ledning och genomförande av krävande militära insatser. Vi, , har samverkat med Nato inom Partnerskap för fred, PFF, . Och vi är aktiva. Vårt samarbete är viktigt, och har det både fördjupats och utvecklats. Vi deltar i övningar och utbildningar, och vi har också ibland varit värd för dessa övningar. Förmåga att ge och ta emot stöd är en förutsättning för att Försvarsmakten ska kunna utföra sina uppgifter. Svenska förband måste kunna samverka med andra länders förband. Internationell standard för förmåga, militär praktisk samverkan, så kallad interoperabilitet, är det enbart Nato som klarar av i den högsta nivån. Det utgör grunden för svensk försvarsförmåga. Därför måste vi ha ett samarbete med Nato. Detta höjer vår tekniska och operativa förmåga att ge och ta emot militärt stöd. En annan grundförutsättning för detta är att kunna förbereda praktiska arrangemang när utländska förband ska verka hos oss vid övning av kris eller militär operation. Vi behöver då exempelvis avdela resurser för ledning och logistik likväl som rättsliga regler om hur andra länders förband får uppträda på vår mark. Det här kallar vi , värdlandsstöd, och det är om detta vi skriver ett avtal. Länder kan komma hit om vi bjuder in dem till övningar som är nödvändiga för oss. De kan inte komma utan inbjudan. Avtalet reglerar relationen mellan oss och de länder som kommer hit, precis som det verkar när vi är i övning hos andra länder. Det gäller hela konfliktskalan, från fred till kris och i värsta fall höjd beredskap och krig. Vi vill lämna ett effektivt stöd när andra länder kommer hit, och vi vill också bli mottagna lika effektivt i andra länder. Allt bygger på frivillighet mellan parterna. Därför blir det relevant enbart då vi i fattar ett nationellt beslut om militärt samarbete med Nato. Vi behöver höja tröskeln för militära incidenter och konflikter. När vi vill öva med andra är det en rad avtal som ska förhandlas och dessutom godkännas i varje enskilt fall. Ofta är det komplexa frågor och även brådskande att få avtalen klara. Det är mycket administration bakom varje avtal. Därför underlättar det att ha ett samförståndsavtal om värdlandsstöd för oss och för andra länder. Jag vill tillägga att när jag alldeles tittade i min Ipad efter hur begreppet kärnvapen nämns i den försvarspolitiska inriktningen kunde jag räkna till 19 olika ställen. När jag gjorde samma sak med det nuvarande samförståndsavtalet kunde jag hitta ordet ”kärnvapen” på fem olika ställen. Kärnvapen finns alltså omnämnt. Beträffande Nato och medlemskap antar jag att alla vet att vi socialdemokrater är emot att blir medlem. Den som tror att ett medlemskap betyder att Nato kommer att ta hand om oss i den nivå vi befinner oss i när det gäller försvarsbudget har blivit grundlurad. Självklart måste många fler svenska kronor satsas på det svenska försvaret. Ett medlemskap betyder också att vi förändrar den säkerhetspolitiska situationen radikalt i vår del av världen. Vi ska själva stå för stabilitet och trygghet och ha ett försvar som visar på en tröskeleffekt som är tillräckligt hög för att en eventuell angripare direkt ska förstå att ”ger vi oss inte på”. Paragraf 5 i Natofördraget som säger ”En för alla, alla för en” betyder att om någon av medlemmarna utsätts för ett väpnat angrepp så ska alla ställa upp. Vi i vill själva avgöra detta, inte låta Natos beslut vara rådande. Jag tror inte att vi ser den hotbilden mot att vi som enskilt land skulle utsättas för ett angrepp av militär makt. Vi har hotbilder mot och vår del av världen, men de ser lite annorlunda än det militära. Det kan vara allt från klimat med väder och vind till elavbrott, it-attacker och terrorhot. Ett Natomedlemskap löser inte våra problem, utan det ökar hotbilden mot oss. Vår säkerhet bygger vi tillsammans med andra, i vår närhet, i första hand med och men även med . Vi behöver också samarbete med länder som delar våra värderingar. Ett fortsatt samarbete med Nato står för dörren. Oavsett om vårt samförståndsavtal klubbas vid nästa votering eller om det blir vilande hindrar det oss inte från att fortsätta övningsverksamheten med dem som vi vill öva med. Det kommer vid en vilandeförklaring att kosta lite mer för den administrativa planeringen , men i slutänden kommer det inte att vara avgörande av värdlandsstöd om vi ska minska vårt samarbete, vare sig med grannländer eller med Nato. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 21 (V) replik: säger att ordet ”kärnvapen” nämns i samförståndsavtalet. Nej, det gör det inte. Din partikamrat har förklarat att det inte behövs. Alla vet ju ändå vad vi tycker. Man kan jämföra det med att köpa en begagnad bil. I stället för att få en garanti om vad säljaren är skyldig att göra säger han eller hon: Ja, men det vet väl alla att vi brukar fixa det här ändå. Jag skulle inte köpa en begagnad bil av . Begreppet ”kärnkraft” nämns inte heller på 239 sidor i departementsskrivelsen. Jag har kollat det med hjälp av datorn – det är ju ganska enkelt numera. Det väsentliga, som förbigår, är att det här avtalet är tänkt att användas – och det skrivs inte för ro skull – vid fred, kriser och krig i eller i vårt närområde, ospecificerat hur långt närområdet sträcker sig. Jag delar kritiken mot agerade på och i , så där är vi överens. Men kopplingen måste vara att det innebär att den stora ryskspråkiga minoriteten och våra historiska band med gör att vi kan riskera att bli utsatta för samma aggression. Det är det som jag menar är tankefelet. Det är värt att kritisera vad gör där, men det ökar inte hoten mot . Men vi är väldigt kritiska också mot Nato. Man har begått brott mot folkrätten, flyttat gränser genom att bomba , sett till att Kosovo blev självständigt – och har en stor Natobas – , . Det är allt detta som vi nu skördar frukterna av i flyktingkatastrofens spår. Och det är en militärallians som vi ska samarbeta allt tätare med! En del partier vill till och med att vi ska gå in i det samarbetet, partier som kan sitta i regeringen . Vår säkerhet bygger vi tillsammans. Men det innebär också att alla ska känna sig säkra. 22 (S) replik: Jag hann inte kolla ordet ”kärnvapen” i departementsskrivelsen, utan jag började med Försvarspolitisk inriktning 2016–2020. Där hittade jag, vid en snabb titt i min Ipad, ordet ”kärnvapen” på minst 19 olika ställen. I det samförståndsavtal som vi ska anta här i kammaren, hoppas jag, nämns det på fem ställen. Frågan lyfts och vi har problematiserat den. Jag var med i den senaste Försvarsberedningen, och vi diskuterade den här frågan och kom fram till vissa saker som vi tyckte var bra, till exempel att vi inte ska ha kärnvapen i . Det betonas i den försvarspolitiska inriktningen 2016–2020, och därför är kärnvapen nämnt också där. För min del räcker det. Då vet vi var vi i står i säkerhetspolitiken, och det känns nödvändigt att vi har med det där. Det är ett mycket viktigt dokument. För mig är det alltså utrett i den delen när vi har satt ned foten i den försvarspolitiska inriktningen. Jag känner inte att man måste fortsätta att lyfta den frågan, utan den är utagerad. Jag tror också att de flesta i den här kammaren har upplevt det så, eftersom vi hade diskussionen i den försvarsberedning som vi jobbade så hårt med. Det var ingen liten fråga, utan den diskuterades väldigt grundligt. 23 (V) replik: Jag tror säkert att , andra socialdemokrater och många andra vet var vi står. Men det står ingenting i avtalet med , som vi ska teckna, om vi här beslutar det och det är ju där det borde stå. Det borde rimligen också ha varit en bärande punkt i den departementsskrivelse som gick ut på remiss. Inget av det är fallet. Jag ska dock ta en annan tråd. har gjort en undersökning av stödet för värdlandsavtalet. tycker inte att det ska godkännas, är för. Av de rödgröna väljarna är emot och för. En framstående tysk socialdemokrat, utrikesminister , vill i stället förnya dialogen, återuppbygga förtroendet och återupprätta säkerheten, vilket kan vara av intresse. Tunga socialdemokratiska namn som , och kan knappast avfärdas som okunniga och naiva Putinagenter. Socialdemokrater för tro och solidaritet vill omförhandla avtalet. Partidistrikten i , och vill gärna bordlägga frågan . Det råkar sammanfalla med vårt yrkande. Man har på olika sätt tagit ställning mot att nu beslutar om ett värdlandsavtal. Det finns många fler exempel. Visar inte det här på att den kritik jag har mot processen har ett berättigande? Vilka slutsatser drar och socialdemokratin av det sent vaknande men stora motståndet? 24 (S) replik: Jag fick också den här skrivelsen från . Man hade gjort en undersökning med en av de mest ledande frågor jag har läst. Jag har tidigare haft god tilltro till och deras undersökningar. Men när jag ser hur frågan är formulerad och hur den insinuerar saker som jag inte tycker är sanna om vad värdlandsavtalet kommer att leda till förstår jag att man som svensk medborgare svarar i en viss riktning, då man inte har möjlighet att reflektera över vad ett värdlandsavtal egentligen skulle kunna innebära. Frågan var väldigt tydligt vinklad mot att vi som land nästan skulle gå under om man skrev under det här värdlandsavtalet. Jag tycker att borde kunna bättre än att formulera sådana frågor. Deras undersökningar borde vi kunna lita till, men i det här fallet går det inte. Som man frågar får man svar – det är jag övertygad om. I det här fallet kunde jag enbart le när jag såg frågan. Jag kan verkligen inte ta svaren och siffrorna på allvar. När det gäller partidistrikt och hur man röstar är det så att vi har utsedda riksdagsledamöter och har haft frågan uppe i vår grupp ett antal gånger. Vi har diskuterat värdlandsstöd, och vad jag vet kommer mitt parti att rösta enligt de överenskommelser vi har. Jag tror att alla kommer att trycka på rätt knapp, såvida inte någon av misstag trycker fel. Visst kan partidistrikten diskutera väldigt många frågor. Det är ett sätt att driva partiet framför sig. Men vi riksdagsledamöter är tvungna att lyfta frågorna i gruppen och sedan ta de beslut vi behöver där. 25 (SD) replik: Om man läser värdlandsavtalet ser man att det är väldigt djupgående och så nära en Natoanslutning som man bara kan komma utan att själva medlemskapet träder in, med de förpliktelser, möjligheter och risker det medför. De borgerliga partiernas företrädare har inte heller hymlat med att det här är en smyganslutning till Nato. Så sent som i går kunde vi dock läsa på debattsida att försvarsminister bedyrade att det absolut inte var tal om en smyganslutning till Nato utan att de borgerliga partiföreträdarna hade helt fel. Jag förstår att de borgerliga partiföreträdarna sitter här i kammaren och har svårt att sluta dra på smilbanden, för det här är precis i linje med vad de tycker. Men vad är det som gör att Socialdemokraterna gör en helt annan bedömning än de fyra borgerliga partierna? Det skulle jag gärna vilja att utvecklade. Socialdemokraterna har varit tydliga motståndare till svenskt Natomedlemskap. Början man vackla på den punkten nu? Även om försvarsministern i går gick ut och sa att det inte är aktuellt med ett svenskt Natomedlemskap är frågan befogad i och med det här avtalet, som är så djupgående att vi näst intill är inne. Då måste också Socialdemokraterna räkna med att nästa argument, som jag sa i mitt huvudanförande, kommer som ett brev på posten: är vi så nära, men utan de skyddsmekanismer ett Natomedlemskap innebär, att det bara återstår att ta det lilla steget in i ett medlemskap, kommer det att heta. Det måste också Socialdemokraterna förstå. Vad har man själv gjort för säkerhetspolitisk analys av det här avtalet? Det finns ingen analys av avtalet i sig, ingen utredning av de konsekvenser det innebär. Men jag undrar om det socialdemokratiska partiet självt har gjort en konsekvensanalys av avtalet som gör att man landar i en helt annan slutsats än de fyra borgerliga partierna. Förstår inte Socialdemokraterna att den geopolitiska stabiliteten försämras och att andra länder kommer att reagera på det här avtalet? 26 (S) replik: Jag vet inte hur många organisationer och föreningar är med i, men för min del anser jag att man antingen är med eller inte är med. Om man ansöker om medlemskap och ansökan beviljas kliver man in som medlem. Men fram till dess står man utanför, och det är det vi gör . Vi är inte i behov av ett Natomedlemskap. Det skulle ändra hela den säkerhetspolitiska situationen i vår del av världen. Utifrån den aspekten är vi inte intresserade av att söka medlemskap. Vi socialdemokrater står orubbligt fast vid tanken att vi inte ska göra det. Och jag antar att det är därför borgarna så ivrigt säger att vi borde göra det – de upplever att vi står fast vid vår övertygelse. Jag kan inte se att det skulle vara fråga om någon form av smyganslutning. Det finns inte med på kartan i mina tankar. Som jag sa: Endera är man med eller så är man inte det. Att vi vill öva tillsammans med Nato beror på omvärldsläget. Vi har diskuterat att vi är i behov av bra övningar på hög nivå, vilket andra länder också kan bistå med. För att uppnå detta måste vi öva tillsammans med andra, inte bara Nato utan också . Vi kan göra väldigt mycket tillsammans. Allt det här beror på det omvärldsläge som vi har. Det har diskuterats länge i Försvarsberedningen hur vi ska utveckla vår militära förmåga. Det handlar om att jobba tillsammans med andra. Jag vet att detta var orsaken till att klev av försvarsuppgörelsen. sa att man inte ska jobba tillsammans med andra över huvud taget. 27 (SD) replik: Socialdemokraterna och måste ju förstå att man med det här avtalet sätter igång en rörelse i opinionen som är ofrånkomlig. Utan några djupare säkerhetspolitiska bedömningar är det vanliga argumentet: är vi så nära, och vi har inget skydd själva. Vi har inget försvar, för det har man nedmonterat, så nu måste vi gå med i Nato. Sådana argument hör jag själv i mitt eget parti, och jag tror att också hör dem när hon rör sig inom och utanför sitt parti. Det här värdlandsavtalet sätter igång en rörelse, och det kommer att sätta press på Socialdemokraterna att kanske också omvärdera frågan om medlemskap. Är det detta man är ute efter, att göra en glidning mot att bli positiva till ett Natomedlemskap? Jag fick inte något svar på frågorna om vad ni i Socialdemokraterna har gjort för säkerhetspolitisk analys och om ni inte förstår att det här värdlandsavtalet kommer att sätta igång reaktioner från andra länder. Man har redan varit ute och sagt att man inte bara kommer att sitta still och titta på vad som händer utan kommer att reagera. Vi vet inte vilka reaktionerna kommer att bli, men att det blir reaktioner kan vi anta med stor sannolikhet. Då måste man förstå att den stabilitet som har funnits i vårt område här uppe, och som har varit grunden till att vi har kunnat vara utanför krig , kommer att rubbas. Varför ska man utsätta för detta? Jag förstår att man behöver samöva. Det är därför vi har varit positiva till ett värdlandsavtal. Men när vi ser det här avtalet i skrift och ser hur djupgående det är förstår vi att det utsätter och svenska folket för risker som är helt onödiga. Även Socialdemokraterna borde göra den analysen, för man behöver egentligen inte vara någon raketforskare för att förstå detta. Jag förstår inte varför Socialdemokraterna och försvarsministern är så nällade på att det här avtalet måste komma på plats. Avtalet slöts för övrigt av den tidigare, borgerliga regeringen och är egentligen ingenting som Socialdemokraterna skulle behöva backa upp. 28 (S) replik: Jag får en känsla av att vi i så fall borde ha haft diskussionen 1995, när gick med i Partnerskap för fred.