prot · H30990 · 2016-04-12 00:00:00 — Skillnaden är att vi just tillför nya platser och att det inte kräver en intern omfördelning av universiteten. Det här är utöver det utbud som de redan har. Här handlar det verkligen om att investera i fler platser för att möta efterfrågan på arbetsmarknaden också hos det privata näringslivet men också för att möta den ökade studentefterfrågan, som finns inte minst tack vare att vi växer, så också i . Jag tycker att det är viktigt att vi slår fast att det är universitet och högskolor som ska sköta dimensioneringen och utformningen av utbildningen. ser vi, utifrån den utredning som har gjort, att man just när det gäller lärarutbildningarna och vårdutbildningarna har svårt att klara dimensioneringen. Därför tillför vi platser specifikt på de områdena, men vi tillför också fria platser. Det viktiga här är att göra ett politiskt val. Just den här investeringen i högskoleplatser, i högre utbildning, leder till att vi kan få kunskap och innovation som stärker såväl offentlig sektor som privat näringsliv. Detta gör vi i stället för att sänka skatten. 49 (M): Jag vill börja med att säga: När man lyssnar på ministern kan man få uppfattningen att alliansregeringen gjorde tillfälliga satsningar, det vill säga att man inte höjde anslagsnivån för högskolor och universitet. Man kan också få uppfattningen, i den retorik ministern använder, herr talman, att det var skattesänkningar som gjorde att det inte blev resurser till våra högskolor och universitet. Det är en helt felaktig beskrivning, vill jag bara säga. Det är inte alls på det sättet. Jag kan ta det universitet som vi pratar om i den här debatten, . Under alliansregeringens år höjde man anslagen till från till . Det är riktiga pengar, det vill säga en nivåökning som är betydande. Det är med stor glädje jag ser att även den här regeringen, om man tittar budget, har tillfört resurser i paritet med det som alliansregeringen gjorde. Min frågeställning är egentligen, herr talman: den här regeringen att fortsätta med den här typen av satsningar på och på de andra universiteten, om man vill fullfölja frågeställningen? Sedan tycker jag att det som ministern själv nämnde är bra. Jag tycker att det är jättebra att man satsar på att stärka forskarutbildningen. Det är alldeles förträffligt att man gör på det sättet, för det är helt nödvändigt. Men om jag förstår ministern rätt är det riktade satsningar på enskilda utbildningar som man gör. Man har alltså inte gjort en riktad satsning till på en utbildning, utan det är i grunden generella satsningar som träffar rätt över alla lärosäten. Det är inte så att man har valt ut några och satsar lite extra resurser, som man till exempel gjorde när det gällde läkarutbildningen. Man fördelade då något fler platser till , till exempel. Det var det som den förra regeringen gjorde. Man satsade på . Den här regeringen har i fråga efter fråga valt att verka Norrlandsfientligt, som jag brukar kalla det på hemmaplan. Man höjer bensinskatter, och man ska införa flygskatter. Då är frågan: Avser man att göra riktade satsningar på eller inte? 50 Statsrådet (S): Det är som sagt riktade satsningar till . Det gäller både de utbildningar som vi har sagt att vi behöver mer av och de fria resurserna och fria platserna, som självt disponerar över. Jag vill ändå säga att det enligt de tabeller som jag har är så här. Under den förra regeringen ökade man anslaget till . Men när det gäller just utbildning, grundutbildning och avancerad nivå, blev det som ni satt bara 30 miljoner plus. Det vi har som planerad utbyggnad under den här mandatperioden är 60 miljoner plus. Huvuddelen av de ökade anslagen gick just till forskningen och inte till högre utbildning – det är det som jag tycker är viktigt att vi gör . I stället jobbade man med att omfördela resurser inom lärosätet för att göra de här riktade satsningarna. Några medel tillfördes, men mycket låg på att finansiera självt när det gällde den högre utbildningen. Skillnaden är att den här regeringen på hälften av tiden tillför dubbelt så mycket pengar för högre utbildning. Vi tvingar dem inte att omfördela medel för att finansiera våra satsningar, utan de är fullt ut finansierade. De är också långsiktiga och permanenta, inte av tillfällig karaktär. Det här är det viktigaste vi nu kan göra för att möta det behov av högskoleutbildad personal som vi har i offentlig sektor och i det privata näringslivet och för att , hela , så också , ska kunna möta det behov som finns och kunna konkurrera med just kunskap och kompetens i stället för låga löner. Då krävs det investeringar, riktiga investeringar, i stället för skattesänkningar. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2015/16:510 om åtgärder efter terrordåden i och 51 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att och Säkerhetspolisen har tillräckligt god beredskap om skulle utsättas för ett terrorattentat. har också frågat mig vilka nya åtgärder regeringen kommer att föreslå för att motverka våldsbejakande extremism i särskilt utsatta områden. Min uppfattning är att beredskapen inom svensk polis för att hantera ett terrorattentat är god. Svensk polis har visat att den har flexibiliteten och förmågan att lösa många och besvärliga uppgifter under svåra förhållanden. och Säkerhetspolisen har också stärkt sin samverkan för att vara så väl rustade som möjligt om skulle drabbas av ett terrorattentat. Erfarenheterna från och har visat hur viktigt det är att polisen har förmåga att agera på flera platser och för att avvärja eller hantera terroristattentat. I enlighet med den breda överenskommelse som ingåtts mellan regeringen och ett flertal riksdagspartier avser regeringen att ge i uppdrag att utreda hur en sådan insatsförmåga kan säkerställas. I våra socialt utsatta områden är brottsligheten högre, risken för social oro större och otryggheten mer påtaglig. I vissa av dessa områden finns det också personer som har anslutit sig till våldsbejakande islamistisk extremism och lämnat för att ansluta sig till Daish eller andra terrororganisationer. För regeringen är det mycket angeläget att vända utvecklingen. Det kräver gemensamma insatser från hela samhället. Att minska de sociala klyftorna är tillsammans med fler jobb, bättre bostäder och en jämlik skola grundläggande för att skapa ett inkluderande samhälle. Det krävs också ett aktivt arbete för att förebygga våldsbejakande extremism. Vi behöver kunskap, tydlig ansvarsfördelning och en fungerande samverkan inom och mellan relevanta myndigheter, kommuner och landsting för att vara framgångsrika. Den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism bedriver ett mycket viktigt arbete för att stärka det förebyggande arbetet på lokal nivå och stöder kommunerna i denna utveckling. finns kontaktpersoner för frågor som rör extremism i samtliga kommuner. Flera kommuner har också utsett egna lokala samordnare mot våldsbejakande extremism. lanserade den nationella samordnaren också en särskild satsning på fyra kommuner genom så kallade kunskapshus för att värna demokratin mot våldsbejakande miljöer. I kunskapshusen samlas den kommunala expertisen för att på ett mer samordnat och effektivt sätt bedriva arbetet mot våldsbejakande extremism. Hur den nationella samordnarens arbete tas vidare efter mandatets utgång bereds inom . I tillägg till regeringens arbete för att förebygga våldsbejakande extremism har regeringen presenterat flera konkreta åtgärder där problemen i utsatta områden behandlas särskilt. Som exempel kan jag nämna regeringens uppdrag till och elva andra myndigheter att utveckla former för lokal samverkan mot organiserad brottslighet och ett uppdrag till att kartlägga åtgärder mot kriminalitet och för ökad trygghet i socialt utsatta områden. Regeringen vidtar åtgärder utifrån flera perspektiv för att vända utvecklingen i våra socialt utsatta områden. Detta är dock en komplex utmaning som ska tas på allvar, och jag kommer att fortsätta följa frågan noga. 52 (L): Tack, inrikesminister , för svaret! Liberalerna har återkommande och halvåret ställt interpellationer och skriftliga frågor om svensk förmåga – jag vill betona svensk förmåga – att agera om det skulle inträffa ett eller flera terrorattentat i . Jag lyssnade på rikspolischefens svar i Ekots lördagsintervju . Det var inte tydligt och klart huruvida vi skulle klara av ett terrorattentat eller inte. Men jag noterar att statsrådet säger att svensk polis har förmåga att hantera ett terrorattentat och att denna förmåga är god. För att nyansera den här bilden har jag tagit fram budgetunderlag till regeringen som överlämnades . Till skillnad från det här att beredskapen är god skriver man där att polisen och säkerhetspolisen tillsammans måste öka sin förmåga att bekämpa terrorism. Man skriver också att man behöver en förstärkning av det nationella insatskonceptet, nationellt och regionalt. Man skriver att man behöver utveckla och förstärka kompetensen när det gäller att upptäcka finansiering av terrorism. Man tar också upp att när nu kriminaliserar resor kommer trycket och arbetsbelastningen på polisen att öka såväl lokalt som på nationell nivå för att hantera alla de ärenden som förhoppningsvis kommer att resultera i utredningar och att fler terrorister lagförs i . Det här är en annan bild än den som statsrådet ger i interpellationssvaret. Säkerhetspolisen, herr talman, är en relativt liten myndighet i sammanhanget, och de som först och främst kommer att möta ett eventuellt terrorattentat är ordinarie svensk polis. Sedan kan man förhoppningsvis snabbt koppla in , men det är svensk polis som måste ha en bättre beredskap för att hantera ett terrorattentat. Rikspolischefen sa relativt tydligt mellan raderna att om det skulle ske på flera ställen var han inte lika säker på att skulle klara av dessa terrorattacker. Den andra delen berör hur regeringen på ett bättre sätt kan möta den kriminalitet som finns i de 14 särskilt utsatta områdena i . Jag ska inte gå in på demokratiministerns område utan hålla mig på inrikesministerns område: När det gäller den polisiära närvaron ser vi att i 14 av de här särskilt utsatta områdena har man gjort många insatser , men det har inte gett effekt. Polisens närvaro sker reaktivt i stället för förebyggande. I de här områdena har det skett en normalisering av det exceptionella i att man inte längre litar på polisen och rättsväsendet. Man bedömer slutligen när det gäller de här områdena att det finns parallellstrukturer, och det överensstämmer också med resandeproblematiken och att det handlar om våldsbejakande extremistiska miljöer. Då är frågan till inrikesministern, herr talman: Hur kommer inrikesministern, ansvarig för svensk polis, att säkerställa att antalet poliser ökar i dessa särskilt utsatta områden? De enkätundersökningar som presenterades av polisen visar ju att det har minskat. De operativa resurserna har minskat, säger de lokala polischeferna. Den yttre, synliga poliskapaciteten har minskat. Det är allvarligt. 53 Statsrådet (S): tar upp två delar. När det gäller polisens närvaro i de socialt utsatta områdena kommer regeringen att säkerställa det dels genom den polisreform som vi och Liberalerna är överens om, dels genom att tillföra ytterligare resurser för polisen så att den exceptionella situation som polisen är i nu inte i hög grad drabbar den operativa verksamheten. De kommer att tillföras pengar redan under innevarande år. När det gäller de åtgärder mot terrorism som tar upp och som också fanns i det svar om polisen och säkerhetspolisen som läste upp springer ju samtliga dessa åtgärder ur den nya nationella strategin mot terrorism som regeringen tog fram och som i allt väsentligt den borgerliga oppositionen anslöt sig till . 54 (L): Inrikesministern måste ju ge besked. Är han nöjd med rikspolischefens hantering av polisreformen? Är han nöjd med den lägesrapport som kom om polisreformen och resursförflyttningen? Beslutet började gälla och innebär att av resurserna i polisregionen ska ut för att kunna användas för fler områdespoliser och fler poliser i yttre tjänst. Detta har inte levererats, och då har det gått polisreformen. Det andra är att en stor andel av de lokala polischeferna i lokalpolisområdena, som det heter i den nya polisorganisationen, säger att de operativa resurserna inte har ökat medan hälften säger att de har minskat. Den synliga, lokala polisen är absolut central om och när det skulle inträffa ett terrorattentat i . Den utgör basen i polisens och säkerhetspolisens beredskap och också för att komma åt och angripa extremister och radikaliserade personer som faktiskt kan utgöra ett säkerhetshot mot och svenska städer. Jag tycker att det är högst alarmerande, men om detta nämner inte inrikesministern så mycket i sitt inlägg. Vad tänker inrikesministern göra för att den delen av polisreformen ska bli verkstad? Jag har sett att man har gett uppdrag som ska följa upp, och man ska rapportera löpande till inrikesministern, men delar av den här rapporteringen ska ske till 2018. Statskontorets uppdrag, till exempel, löper till 2018, och man ska lämna delrapporter. Jag vill ha en kommentar, herr talman, här i kammaren om den polisiära lokala närvaron som inrikesministern har pratat om så mycket. Dessutom har det absolut inte tillförts extra resurser till de 14 särskilda områdena. I ett skriftligt svar som jag fick står det att polisen ska inom ramen prioritera de 14 särskilda områdena. Jag är mycket, mycket bekymrad över inrikesministerns hantering av polisen! 55 Statsrådet (S): Det vore klädsamt om ändå hade tillgodogjort sig de senaste årens utveckling. och alliansregeringen tog initiativ till den största polisreformen . Den hade goda syften: fler poliser närmare medborgarna. har 28 000 hårt arbetande polisanställda, betydligt fler per invånare än exempelvis som har drabbats hårt av terror. har vi en situation där bedriver gränskontroll som slukar stora polisiära resurser. Vi har det största flyktingmottagandet någonsin, vilket naturligtvis slukar polisiära resurser. Vi har haft det största terrorhotet någonsin, och vi har fortfarande en förhöjd terrorhotnivå. Det är därför inte konstigt om det ställer polisorganisationen inför stora påfrestningar när man ska göra omorganisationsarbetet. Det är också skälet, precis som jag sa, till att regeringen i den kommande vårpropositionen kommer att skjuta till ytterligare pengar till polisen. Men grunden i den reform som har varit med om att ta fram och som Liberalerna har varit drivande bakom är att fler poliser ska komma närmare medborgarna. Vi ska hämta hem effekterna av att vi slår samman 21 it-administrationer till en och av att vi slår samman 21 personaladministrationer till en. Det är klart att vi måste se effekter av det under det här året, men man kan ju inte tänka bort terrorhot, flyktingström och gränsbevakning, för i så fall lägger man en orimlig börda på de tungt och hårt arbetande poliserna ute i vårt land. 56 (L): Id-kontroller och migrationsströmmar diskuterar vi med justitie- och migrationsministern, som också har informerat justitieutskottet. Den här debatten handlar inte om den delen. Det här handlar om säkerhetstjänsten och polisens beredskap nationellt och inte minst lokalt för att förebygga terrorhot och våldsbejakande extremism i särskilt utsatta områden. Jag vet att det har tillförts en bråkdel av det som rikspolischefen efterfrågar, och en stor del av den pott som kommer i morgondagens budgetkomplettering går till insatser: id-kontroll, gränskontroll, asylboenden och så vidare. Men här talar vi om polisiär kapacitet. Lokala polisområden får inga extra pengar. Det är civila poliser som ska anställas , sa justitieministern i justitieutskottet. Det är inte samma sak som att få fler uniformerade poliser i yttre tjänst. Det är de som måste gå i in dessa 14 särskilt utsatta områden. Det är de som måste ta tillbaka dessa stadsdelar och kommundelar i . Jag är mycket bekymrad. Jag har inte fått svar, herr talman, på mina frågor om huruvida statsrådet är nöjd med utvecklingen och vad han tänker göra för att de lokala polisresurserna, som är basen i arbetet mot terrorism lokalt och nationellt, ska öka. Det andra, när det gäller lagstiftning, har vi på gång. Det är inga problem. Men kom inte och säg att polisreformen och genomförandet har levererats! Och jag tänker inte vänta till 2018. 57 Statsrådet (S): gör det enkelt för sig. Det är begripligt; det är kanske oppositionens privilegium. Låt mig ändå slå fast några sanningar. Vi har aldrig satsat mer resurser på polisen än . Vi har inte haft fler poliser när någon liberal har suttit i regeringen. Vi tillför polisen ytterligare resurser. Eftersom det tar att utbilda en polis tillför vi dem resurser på så sätt att man anställer civilanställd personal som kan avlasta gränskontroll och trygghetsarbete. På så sätt kan vi frigöra utbildade poliser som kan vara i de områden som talar om. Vi har också tillfört polisområdena mer resurser. Exempelvis har fått 100 nya poliser, och har fått nya. Men de har ätits upp av den extrema situation vi har haft med terror, gränsbevakning och asylsökande. Vi tänker inte låta denna extrema situation gå ut över medborgarnas trygghet i . Därför tillför vi redan innevarande budgetår denna halva miljard, , i trygghet och i återvändandesatsningar. Vi är inte främmande för att skjuta till ytterligare resurser. Vi ska ha en noggrann genomgång av de siffror och budgetunderlag som polisen har kommit in med. Avslutningsvis: Vi har fler poliser än som Liberalerna, , ansvarade för polisens budget. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 12 Svar på interpellation 2015/16:513 om drönare som hotar den allmänna säkerheten 58 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att den svenska polisen har de verktyg som den behöver för att avvärja hot från drönare som används i brottsligt syfte. Användningen av obemannade flygande farkoster, så kallade drönare, har ökat kraftigt i . Drönare har många positiva användningsområden och kan till exempel användas vid besiktningar, inspektioner av skogsområden och elledningar och bevakning av polis, räddningstjänst och kustbevakning. går det inte utesluta att drönarna kan användas i brottsligt syfte, inte minst vid fientliga attacker mot samhället. Den tekniska utvecklingen på drönarområdet har öppnat för nya tillvägagångssätt för hotaktörer. Det kan utmana etablerade principer för fysiska skyddsåtgärder vid byggnader, anläggningar och områden men även för åtgärder inom personskydd. påbörjade en förstudie för att kartlägga omfattningen av problemen med drönare som används i brottsligt syfte. I förstudien ska man inventera omfattningen av drönarangrepp, vilka områden som är mest utsatta och problem i bekämpningen av brott där drönare används. Studien, som ska vara klar , ska utgöra en grund för att gå vidare med för att säkerställa att polisens brottsbekämpande verksamhet är utformad på bästa sätt för att möta utvecklingen på området. Tillsammans med bland annat FOI, , arbetar också med en gemensam ansökan till ett EU-projekt inom Horizon 2020 när det gäller bland annat utveckling av motmedel mot drönare. följer alltså noga utvecklingen på området och vidtar adekvata åtgärder. Därför ser jag inga skäl att själv vidta några särskilda ytterligare åtgärder. Riskerna på området ska dock tas på största allvar, och jag kommer givetvis att följa utvecklingen noga. 59 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det här är en fråga som jag tror engagerar allt fler i takt med att problemet blir allt större. Det handlar nu inte bara om science fiction-romaner och -filmer där den här formen av teknik används i brottsligt syfte. En snabb sökning på nätet och i svenska medier ger en bekräftelse av situationen som allvarlig. Det statsrådet ger som svar är att en utredning är på väg fram. Det är bra. Han ger också som svar att han kommer att följa detta noggrant och att följer utvecklingen. En följdfråga till statsrådet blir: Ska vi då alltså dra slutsatsen att polisen står handfallen om någon med brottsliga intentioner väljer att använda sig av drönare för att begå brott – vi behöver inte gå in på detaljer om hur – eftersom man inte har några motmedel? I sådana fall är det inte tillfredsställande, och därför tror jag att det kan vara nödvändigt med ett förtydligande från statsrådet på den punkten. Det här är inte ett problem som inväntar några Horizon 2020-samarbeten. Det här är ett problem som vi står inför ganska akut. Därför är jag intresserad av vad statsrådet, departementet och möjligen ansvariga myndigheter har för omedelbar beredskap för att möta det som vi möter och inte bara . 60 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Nej, så ska man inte tolka det. Det finns naturligtvis motmedel i olika former, men strategin och motmedlen är inte tillräckligt bra givet den tekniska utvecklingen. Den tekniska utvecklingen stannar ju inte heller av, utan snarare accelererar den. Då är det viktigt att polisen internt i och i EU kan arbeta fram både taktik och strategi och bättre kan implementera de elektroniska motmedel som finns i verksamheten. Därav det utvecklingsarbete som sker inom polisen. 61 (M): Tack, statsrådet, för förtydligandet! Det är bra att man utvecklar detta. Det är inte önskvärt att en polisman som står inför en svår situation upplever sig själv som handfallen. Det har varit olika situationer, bland annat i samband med folksamlingar. Journalister har också flugit den här formen av farkoster i olämpliga sammanhang där det har varit fara för hälsa och egendom. Att som , om jag har förstått saken rätt, bara ha som omedelbar möjlighet att hitta personen på marken som styr den aktuella farkosten och på det viset få ned den, alternativt dra sitt tjänstevapen och vara väldigt duktig på att sikta, är inte rimligt. Vilka verktyg i övrigt står till polismans förfogande ? Har statsrådet någonting att tillägga på den punkten? Jag upplever inte att vi fick några exempel på vilka åtgärder man faktiskt skulle kunna vidta om ett hot måste avvärjas. Jag ska dra detta vidare ytterligare lite grann. Statsrådet nämner en del om de fysiska åtgärder kring byggnader och anläggningar som kan vara nödvändiga och om säkerhetstänk kring skyddsobjekt. Kan statsrådet ge mig och kammaren någon ytterligare insikt i hur det arbetet fortskrider? När det gäller de skyddsobjekt som man känner till lite mer kan jag ifrågasätta om vi verkligen står rustade inför den här formen av utmaningar. Det förefaller inte så för en lekman. Statsrådet kanske sitter på annan information. Ytterligare en fråga som jag tror att man borde överväga är att inte bara tala i termer av var man får flyga och inte. är det förbjudet att flyga inom så kallade flygkontrollzoner som i huvudsak finns kring flygplatser. Det finns också restriktionsområden som i huvudsak har en militär tillämpning eller tillämpas kring så kallade skyddsobjekt. Arbetar statsrådet eller någon av hans kollegor för att göra en inventering av ytterligare områden som mot bakgrund av den tekniska utvecklingen skulle behöva en restriktionsområdesstatus för att undvika den här formen av hot? finns det ett restriktionsområde kring men inte . Det finns ett restriktionsområde kring vissa öar i men inte kring det här huset som vi befinner oss i just nu och som väl ändå får anses vara viktigt för samhällets funktionssätt i någon mån. Det här är ganska viktiga frågor för hur man arbetar med detta. Jag tror att det finns ett behov av att vara proaktiv. Vi måste på något sätt hitta en balans mellan att stimulera tekniken och att se till att vi kan utnyttja de fantastiska möjligheter som drönare innebär. Jag är själv mycket positiv till detta och kan också för herr talmannen och kammaren avslöja att jag innehar en sådan här farkost. Den är väldigt rolig att flyga inom lagens alla råmärken.