prot · H30983 · 2016-03-18 00:00:00 — Vi riskerar dock att stå inför en problematisk situation när id-kontrollerna, efter regeringens förslag, går ned . Sådan är ju konstruktionen. Hur ser regeringen på denna situation? Är man beredd att förändra detta så att id-kontrollerna inte ska gå ned? 20 Justitie- och migrationsminister (S): säger att står bakom id-kontrollerna. Kan han inte berätta det för sina moderata kollegor i ? I en debattartikel från skriver bland andra , Boriana , och att id-kontrollerna är förödande för samarbetet i . Det kan ha varit så att orsaken till att ni inte orkade rösta för id-kontrollerna var att ni hade en splittring i den egna gruppen och inte orkade samla er till en gemensam ståndpunkt. Debattartikeln var kanske ett uttryck för just det. säger att det är han som tecknar firma för och att nu är för id-kontrollerna. , då har vi kommit så långt. Men debattartikeln visar att det kanske fanns en annan bakgrund till att ni inte klarade av att fatta beslut och inte ens klarade av att hålla er till det klartecken ni gav oss innan vi lade fram propositionen. Detta är historia. Det viktiga är att vi nu har kontroll över situationen och att de åtgärder vi har vidtagit har gett effekten att vi har fått ned det antal som kommer till . Det behöver vi. Vi har skapat oss det andrum som regeringen talade om . använder uttalanden av mig då jag invänder mot olika förslag. Men då var situationen annorlunda. Vi hade mycket lägre inströmning till . Den stora uppgången kom november när det började klättra upp mot 5 000–10 000. Då måste en ansvarig regering reagera, regera och göra något åt det, och det var precis det vi gjorde. Det är inte lätt för någon att göra det, men vi gjorde det. Jag har två frågor till . Den ena är: Varför kritiserar moderata riksdagsledamöter id-kontrollerna som ni tydligen är för dem? Det är den ena frågan jag vill ha svar på. Den andra frågan är: Hur ser Alliansens flyktingpolitik egentligen ut? Om olyckan skulle vara framme och vi skulle få en borgerlig regering har vi på ena kanten som har kvar sin ultraliberala hållning med öppna gränser. När flyktingarna väl har kommit hit får de dock klara sig själv. Då är ambitionsnivån i mottagandet lågt. De får väl konkurrera med varandra och försöka hitta bostad och arbete bäst de kan. De kommer att få jobba för och bo i en källare. Det är konsekvensen av politik. På andra kanten har vi , som vill stänga gränserna helt på ett sätt som förmodligen är i konflikt med . Eftersom ni inte har någon enig hållning i en av de viktigaste frågorna just nu är ni inte regeringsdugliga. Ni skulle inte kunna ta över regeringsmakten i , för ni skulle inte klara av att föra en gemensam flyktingpolitik. Liberalerna och står någonstans däremellan. undrar jag om det enda ni är överens om är att ni ska klara integrationen genom att sänka låginkomsttagarnas löner ytterligare med statligt beslutade fattiglöner, som ju är ett av era förslag. Hur ser Alliansens flyktingpolitik egentligen ut, ? Och hur är det med stöd till id-kontrollerna? 21 (M): Jag har redogjort för syn på id-kontrollerna. Men visst fanns det olika uppfattningar om dem i mitt parti. Om jag inte missminner mig fanns det också olika uppfattningar inom socialdemokratin och regeringen om id-kontrollerna. Det verkar finnas många olika uppfattningar om migrationspolitiken i stort inom regeringen. Statsrådet ger i grund och botten kloka svar vad gäller om det skulle komma 100 000 människor . Problemet är bara att andra statsråd i regeringen har en helt annan uppfattning. Om det är jobbigt att bli påmind om uttalanden kan vi testa med ett uttalande från när blev intervjuad i Ekots lördagsintervju. Han beskriver regeringens migrationspolitik som kontraproduktiv och att den kan få fruktansvärda konsekvenser för de enskilda. Så säger alltså regeringskollega. sa också att det kommer en kontrollstation och att han hoppas att det ska bli möjligt att ändra lagen och dra tillbaka delar av den politik som regeringen har presenterat. Hur ser på det? Delar uppfattningen att det inte är säkert att lagen ska gälla utan att delar kan dras tillbaka tidigare än så? Så till kärnfrågan, herr talman. ger ett annat besked än vad språkrör gör. sa i Aktuellt att hela prognos ligger inom det spann som man tidigare från regeringen och andra har bedömt är möjligt för att klara långsiktigt. Det är ett helt annat besked än det som migrationsminister ger här . Mot bakgrund av det som har varit undrar jag: Vems besked är det som gäller? 22 Justitie- och migrationsminister (S): Det räcker att titta på prognos där man bland annat prognostiserar boendena. Skulle det komma 100 000 – vilket inte så mycket pekar på , för vi kommer förmodligen att ha betydligt lägre tal – är det nätt och jämnt att vi klarar av boendesituationen. Skulle det komma ännu fler kommer boendeplatserna att ta slut . Det visar prognoserna tydligt. Om vi ser att siffrorna åter stiger kraftigt kommer vi givetvis att agera, precis på det sätt vi gjorde för att ta kontroll över situationen. Jag fick inga svar alls på hur en borgerlig flyktingpolitik ser ut. Det verkar vara helt skrivet i stjärnorna. Återigen: Så länge ni inte har en gemensam borgerlig allianspolitik när det gäller flyktingfrågan är ni inte regeringsdugliga, . Då kan ni inte ta över regeringsmakten – så enkelt är det. Vi får väl se om ni orkar samla er till det om , men just nu står ni på helt olika planeter. Den här diskussionen lär fortsätta. Vi kan hålla på och träta om vem som sa vad, vid vilka tillfällen och så vidare, men det viktiga är ändå att kunna konstatera att det går åt rätt håll just nu i den meningen att vi har tagit kontroll över situationen. Det är inte enkelt, utan det är svåra beslut. har rätt i att det också bland socialdemokrater har funnits olika uppfattningar, men skillnaden är att vi har lyckats samla oss till en position. Varenda socialdemokrat här inne röstade för id-kontrollerna. Inte en enda moderat röstade för, utan man lade ned sina röster. Detta är skillnaden – vi lyckades samla oss. Det har inte ni lyckats göra. Poängen och det jag försöker säga är att vi just nu har kontroll över situationen. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2015/16:426 om regeringens och roll som lagstiftare 23 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka regeringens och roll som lagstiftare. har ställt frågan mot bakgrund av att han beskriver en utveckling där han menar att börjat lösa rättsfrågor som egentligen skulle ha hanterats av lagstiftaren. Regeringsformen utgår från principen om folksuveränitet, det vill säga all offentlig makt i utgår från folket. är folkets främsta företrädare och stiftar lagarna. Regeringen styr riket, och domstolarna ansvarar för rättskipningen. På samma sätt som folkvalda lagstiftare ger legitimitet till lagstiftningen är ett starkt och självständigt domstolsväsen grundläggande för en rättsstat. Ingen myndighet, inte heller , får bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Vårt samhälle förändras i snabb takt. Regler samspelar med varandra inom allt mer komplexa system. Konfliktsituationer kan uppstå mellan olika rättsordningar, till exempel mellan Europarätten och nationell rätt. Domstolarna blir i praktiken ofta först med att behöva göra svåra och komplicerade avvägningar i nya och komplexa frågeställningar eftersom domstolen alltid måste avgöra de frågor den ställs inför i det enskilda fallet. De högsta domstolarnas avgöranden ska vägleda rättstillämpningen. Det är naturligt och ofrånkomligt att deras dömande innehåller inslag av normbildning. Principen om att all offentlig makt utgår från folket är viktig att upprätthålla. Det är regeringens och uppgift att föreslå och besluta om ny lagstiftning när det finns anledning till det. Grunden för domstolarnas legitimitet och för förtroendet för deras dömande är att de är självständiga. Men deras roll är bestämd och begränsas av det som lagstiftaren beslutat. Om regering och riksdag inte är nöjd med rättsutvecklingen får man förändra lagstiftningen. Så har också skett vid ett flertal tillfällen. Då uppdrag som ersättare för riksdagsledamot hade upphört, och han därmed inte kunde ta emot interpellationssvaret, förklarade förste vice talmannen överläggningen avslutad. § 10 Svar på interpellation 2015/16:464 om situationen på våra asylboenden 24 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att få stopp på hot och våld ute på våra asylboenden , om jag är beredd att ta fram en akut handlingsplan med åtgärder, vilka konsekvenser det ska få om man utövar hot och våld som asylsökande och om jag kan se fördelar med olika profilboenden, exempelvis för kristna asylsökande. sökte nästan 163 000 personer asyl i , varav majoriteten kom . För att klara att erbjuda boende till alla som behövt detta har tvingats till förtätningar i boendena som handläggningstiderna har blivit allt längre. har regeringen fattat en rad svåra men nödvändiga beslut om åtgärder i syfte att minska antalet personer som söker sig till . Antalet asylsökande är nu på en betydligt lägre nivå än . Detta underlättar för att vidta åtgärder för att minska den oro som uppstår i boendena, bland annat på grund av långa handläggningstider och ojämn fördelning. Det är fullständigt oacceptabelt att människor som sökt asyl i utsätts för hot, trakasserier och våld på grund av etnicitet, religion eller sexuell läggning – eller av något annat skäl. Det är självklart att alla asylsökande ska kunna känna sig trygga under sin vistelse i boendet. Huvudansvaret för säkerheten på boenden för asylsökande ligger på , som har ett nära samarbete med kring dessa frågor. Som en åtgärd för att öka säkerheten på boendena har utbildat ordningsvakter i snabbare takt och har möjliggjort att ett antal säkerhetsföretag själva kan utbilda ordningsvakter. Det totala antalet väktare och ordningsvakter har mer än fördubblats vid asylboendena. Om det förekommer brottsliga handlingar på boenden för asylsökande ska det anmälas och utredas av polisen. Samtliga asylsökande som erbjuds plats på asylboenden informeras om vilka boenderegler som gäller. Av informationen framgår att alla ska kunna känna sig trygga i sin boendemiljö och att det därför är viktigt att alla i boendet respekterar varandra, oavsett religion, kultur eller sexuell läggning. Det är en självklarhet att de som flyr för att få en i vårt land också följer lagar när de kommer hit. För att möta det ökade behovet av trygghet i boendena utvecklar metoder och arbetssätt som till exempel dialogteam där personal utbildas för att hantera oro som uppstår i boendena. har möjligheten att flytta på särskilt utsatta grupper, däribland utsatta kristna, till andra asylboenden i samband med att en riskbedömning gjorts i samråd med polisen. tar då hänsyn till omständigheter på orten och till möjligheten för den enskilde att knyta nätverk där. samarbetar med lokalt vid bedömningar av om personer behöver flyttas från ett asylboende för att incidenter ska undvikas. Huvudprincipen är att den som orsakat en incident på ett boende flyttas. En individuell bedömning görs dock i varje enskilt fall. I den bedömningen läggs det särskild vikt vid vad som är den bästa lösningen för den drabbade och att han eller hon inte ska behöva flytta. och har inlett ett djupare samarbete på nationell nivå när det gäller trygghetsfrågor kopplade till asylboenden. Det är viktigt att de asylsökande ges möjlighet till meningsfull sysselsättning under sin väntetid. Regeringen föreslog i den extra ändringsbudgeten, som överlämnades till , att skulle gå till det civila samhällets organisationer, studieförbunden och idrottsrörelsen. Pengarna ska användas för att organisationerna ska kunna ta till vara det frivilliga engagemanget och skapa uthållighet i sitt arbete. arrangerade exempelvis studieförbunden verksamhet i 239 kommuner för 73 000 deltagare för att stärka kunskaperna i svenska och om samhället och för att främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som beviljats uppehållstillstånd och fortfarande bor kvar i asylboenden. Regeringen är väl medveten om situationen på landets asylboenden och följer utvecklingen noga genom en nära dialog med berörda myndigheter och kommuner. 25 (KD): Tack, ministern, för svaret! Jag hade fyra olika frågor och tycker inte riktigt att jag har fått svar på alla, men jag återkommer till det. Jag tycker dock att det är positivt att ministern den här gången har vågat omnämna att kristna ute på asylboendena är en utsatt grupp. Jag och ministern har tidigare debatterat de kristnas situation på asylboenden, men då har ministern inte velat omnämna den särskilda gruppen i sina svar. Den interpellation som jag har fått svar på handlar mer allmänt om min oro över situationen ute på asylboendena, eftersom det har varit mycket hot och våld. Jag följer frågan och ser medieklipp nästan , och jag får fortfarande många mejl om hur människor är utsatta. Det handlar inte bara om kristna utan om mellan olika grupper och etniciteter och om kvinnor som känner sig utsatta. Jag skrev interpellationen efter det mord på en asylsökande av en annan asylsökande som ägde rum i . Trots att jag har tagit upp frågan otaliga gånger tycker jag inte att jag ser att det finns en handlingsplan för detta från regeringens eller sida. Det är akutinsatser men alldeles för lite förebyggande insatser. är min fråga till ministern: ministern lova att det inte blir fler mord ute på asylboenden? Det är helt oacceptabelt. En personal har mördats, och har en asylsökande mördats. Det går inte att bara säga: Det kommer så många nu att detta är något vi får räkna med. Vi i måste kunna erbjuda dem som har flytt från krig och förföljelse skydd här. Många har uppvaktat ministern om detta, och jag undrar lite mer konkret: Finns det verkligen inte någon handlingsplan för detta? Ministern säger i sitt interpellationssvar att och ska samverka och ordna dialogtid och informera ute på boendena om vad som gäller. Det är bra. Men efter polisanmälan och efter det att personalen har gått hem sitter ett antal livrädda asylsökande kvar och undrar hur de ska klara natten utan att det ska hända dem något. Det är totalt oacceptabelt. Ministern säger att arbetar för att utöka och säkra platser på asylboendena och att det är den som har utsatt någon för hot och våld som ska förflyttas. Det är vällovligt. Men i en interpellationsdebatt efterlyste jag en särskild handlingsplan som kan göra att vi kan säga att de kristna kan känna säkerhet och trygghet på våra asylboenden. I en frågestund sa demokratiminister , som jag skriver i min interpellation, att man höll på att jobba med en sådan handlingsplan på departementet. Då undrar jag om minister saknar täckning för det hon sa eller om det är en handlingsplan på gång. Jag tycker inte att jag har fått svar på den frågan. 26 Justitie- och migrationsminister (S): När det gäller säkerheten på asylboendena kan man ganska lätt formulera vilken handlingsplan som vi nu arbetar med i konkreta punkter. För det första gäller det att se till att det blir ökad bevakning. Vi har fördubblat antalet väktare och ordningsvakter. Det är inte bara det att polisen själv är verksam utan också att man utbildar personer på säkerhetsföretag för att de ska kunna bistå med säkerhetsarbetet på boendena. För det andra ska det finnas klara och tydliga regler från början, när man kommer till boendena, så att man får information från början om vad som gäller och vad som kan inträffa om man inte håller sig till de ordningsregler som gäller. För det tredje har vi principen att om man inte håller sig till ordningsreglerna får man helt enkelt flytta. Om man begår våld eller någon annan typ av brott ska det polisanmälas och utredas, och ska rättsväsendets apparat dra igång precis som i alla andra fall. Det gäller att vara mycket tydlig på den punkten. Det finns inte något slags fribrev för människor bara därför att de råkar bo på ett asylboende, utan det är svenska lagar och regler som gäller även där. Huvudregeln är som sagt att den som bråkar och trakasserar andra är den som ska flytta. Sedan kan man hamna i andra lägen. Precis som sa kan man kanske hamna i läget att den som har blivit utsatt för trakasserier själv skulle vilja flytta, och då måste man hjälpa till med det också. Men huvudalternativet är att det är den som trakasserar som ska flytta. För det fjärde handlar det om att glesa ut. Vi måste just nu anskaffa 20 000–25 000 nya boendeplatser , för att kunna ersätta dem som försvinner – det kan till exempel röra sig om campingplatser – men också för att försöka öka ytorna, så att folk inte ska behöva bo så trångt som . Det är otroligt viktigt, för trångboddheten i sig leder till ökad friktion. För det femte har vi anvisningslagen, den som gör det möjligt att ålägga kommuner att ta emot flyktingar. Det innebär att över 10 000 som har suttit på asylboende men inte haft en placering i kommun kan börja föras ut . Det är klart att man kan formulera det i ett särskilt dokument och kalla det handlingsplan. Men det är de här konkreta åtgärderna som vi nu jobbar med. Kan jag då lova att det aldrig mer kommer att uppstå våld på ett asylboende? Nej, det kan jag inte. Jag tror inte att någon justitieminister någonsin kan lova att det inte ska uppstå våld oavsett vilket sammanhang det handlar om. Men jag kan lova att vi ska göra allt vi kan för att förebygga att det inte sker och, om det sker, gå in med konkreta insatser för att bekämpa den typ av trakasserier eller våld som det handlar om. 27 (KD): Tack, ministern, för svaret! Om polisen ska utreda ett hot och en person på ett asylboende åker till polisen, kanske tillsammans med någon från någon organisation eller kyrka, vad händer med den asylsökande och den som har trakasserats? Den som trakasserar ska förflyttas. Jag vill fråga: Hur många sådana förflyttningar har skett? Precis som ministern har angett kom det ett stort asylsökande . Det har skapat problem i mottagningssystemet och även vad avser boendesituation. Det uppstår ibland kaos på våra asylboenden. Alla som kommer hit måste kunna känna sig trygga. Har vi inte trygghet är det något som vi gör fel. De kränkningar och trakasserier som man har varit med om i hemlandet för tro, för att man är kvinna eller för något annat måste man känna sig skyddad från här i . Värst utsatta är konvertiter som har lämnat islam. De har en mycket svår situation. Vissa kristna församlingar och organisationer överväger nu vad de kan göra för att hjälpa sina trossyskon. De hjälper dem kanske med boendesituation på egen hand. Några börjar säga: Vi måste starta särskilda asylboenden med profil för att man där ska kunna ha en bibel framme eller hänga ett kors på väggen, vilket många känner att de inte vågar göra på våra asylboenden. Ärkebiskop skrev i att man kan tänka sig kristna asylboenden men att detta vore ”ett nederlag för vårt samhälle”. Jag är beredd att hålla med henne. Jag tycker att ministern borde kunna trycka på för att det inte ska bli verklighet, att vi inte ska behöva ha den utvecklingen. Ministern uttalade sig i går i en artikel i . Jag såg rubriken, hoppade till och tänkte: är det något på gång i ett utspel. Rubriken var: ”Bättre skydd för förföljda utreds”. Det stod att förföljda och trakasserade personer ska skyddas bättre och att fotboja och kontaktförbud ska användas. Men det handlade förstås om utsatta kvinnor, när jag läste längre ned i artikeln. Vi ska skydda kvinnor från våldsamma personer, oftast män. Men borde vi inte ta våldet mot de asylsökande på samma allvar? Är det inte dags att vi gör en mer tydlig handlingsplan, precis som vi gör för kvinnor som är utsatta för våld? Jag tycker att ministern kan göra mer. Jag tror att vi delar värderingen att detta inte är acceptabelt. Men jag tror att vi måste göra mer. Är ministern ändå inte beredd att se över detta? Ska vi hitta särskilda boenden? Ska vi ha särskilda placeringar? Eller tror ministern att de åtgärder som ministern pratar om räcker? De har inte löst situationen. Vad kommer att förändras? Det skedde ett mord, ministern! 28 Justitie- och migrationsminister (S): Jag har naturligtvis också grundinställningen att ska vara ett land där religioner kan mötas och där man kan leva sida vid sida i samförstånd i fredliga former – det är en självklarhet. Jag skulle också vilja säga att det skulle vara ett nederlag om vi skulle börja göra uppdelningar etniskt eller religiöst. Det är oerhört viktigt att vi redan från början, man kommer till , markerar just detta: Det här är ett land där vi lever tillsammans, alldeles oavsett vilken tro eller etnicitet man har eller vilken bakgrund man kommer från. Det är ju inte bara de eventuella religiösa konflikterna vi talar om här, utan det handlar också om konflikter från hemländer, där människor kommer från olika länder som kan vara i krig med varandra. Det är erfarenheter som vi har haft , som har varit ett stort invandrarland. ska vara ett land där man möts och där man kan leva sida vid sida. Det måste markeras tydligt man kommer till . Och vart kommer man till ? Jo, man kommer ofta till ett asylboende. Jag har redovisat de konkreta åtgärder som vi vidtar. Det är fråga om ökad bevakning och klara och tydliga regler redan från början. Den som bråkar ska flytta, och det ska också finnas en möjlighet för den som är utsatt att flytta om denna person vill det. Jag fick frågan från : Vad händer efter att någon har gjort en polisanmälan? Då ska man, naturligtvis i samråd med den som det berör, överväga om denna person kan vara kvar just på detta asylboende eller om denna person ska flytta. Man kan också överväga om den som anklagas för detta ska flytta. Man måste ställa den frågan när det har gått så pass långt att det har gjorts en polisanmälan, det vill säga om de fortfarande ska vara kvar på samma boende eller skiljas åt. Det är nämligen inte rimligt att människor ska fortsätta uppleva ett dagligt hot. Där tycker jag att man måste vara mycket tydlig. Att man glesar ut, det vill säga anskaffar fler boenden, ser till att ytorna blir större och ser till att trångboddheten blir mindre tror jag också bidrar till att man minskar friktionen. Jag tror att anvisningslagen ytterligare kommer att förebygga de problem som finns. Det finns ingen anledning att väja för detta. Det är klart att när många människor kommer samman på ganska små ytor, dessutom i ett läge när dessa människor inte riktigt vet vad som ska hända med dem , kan det leda till att det blir en frustration och i värsta fall våld. Men det kan aldrig tolereras från samhällets eller från myndigheternas sida. Jag vet inte om efterlyser någon särskild handlingsplan. Men det som jag har föreslagit här och de åtgärder som vi går fram med är i alla fall ett steg på vägen. Kommer vi att lösa hela frågan? Jag tror att det alltid finns en risk för att sådant här uppkommer nästan oavsett hur bra man jobbar. Men vi ska göra allt vi kan för att förebygga det så bra som möjligt. 29 (KD): Jag tackar ministern för svaret. Vi vill säkert samma sak, men jag är rädd för att det som ministern talar om inte räcker. Men om en organisation eller en kyrka åker med en asylsökande till polisen och anmäler att denna person är hotad på boendet, kan ministern då garantera att denna person kommer att få flytta till ett annat boende om denna person kräver det och om det är helt nödvändigt? Kan polisen säga att den här personen behöver förflyttas? Det skulle jag vilja ha svar på. Precis som ministern tycker jag naturligtvis att vi ska tydliggöra att det är religionsfrihet i och att vi ska jobba för det. Vi ska inte skilja människor åt. Alla människor har samma rätt att utöva sin religion, uttrycka politiska åsikter och så vidare.