prot · H30966 · 2016-02-11 00:00:00 — Du är också speciell för kurderna och kvinnorna. Det är de kurdiska kvinnorna som lider. I Kobane och Rojava är det kurdiska kvinnor som med stöd från PKK kämpar mot Daish. sa Erdoğan att man inte kommer att tillåta samma misstag som 2003 i . Vem är Erdoğan egentligen? Han frågar vem som är deras partner, vi eller kurderna? träffade utrikesminister företrädare för . Då sas det att om kurderna får alldeles för mycket makt kommer det att bli oro i regionen. Man ska göra som i , att kurderna ska få sina mänskliga rättigheter. Tyvärr har kurderna blivit en bricka i andra staters cyniska maktspel. Både i och inom de regionala makterna har man spelat dem mot varandra. , , trampar dessa regimer på kurdernas mänskliga rättigheter. Därför måste vi för del göra väldigt tydligt vad det är för regimer man har att göra med. Erdoğan spelar ett maktspel i . för samtal, liksom EU. passar på i ett sådant här läge, när det är kris och flyktingar har vänt sig till . Det kommer tyvärr inte att bli bättre genom att man ger miljarder av våra gemensamma tillgångar från och EU till Erdoğan. Vad har han gjort ? Jo, han har bombat kurderna och stött Daish. Det vet vi. Can är en av de journalister som har avslöjat det, och han ska få livstids fängelse, som berättade. Det är helt absurt. Det är också helt absurt att 32 unga socialister mördats i staden , liksom 103 fredliga demonstranter i . Jihadisterna har inte åtagit sig dåden. Vem var det då som gjorde det, om det inte var statsterrorism av ? finns det inte någon organisation som har sagt att det är den som har gjort det. Man måste ställa de här frågorna. Vad håller på med? Det behövs en stark röst från och inom EU och FN för att stoppa det här och inte ge Erdoğan mer makt, för det som han och ägnar sig åt är tyvärr ett maktspel och inte en dialog. Därför uppmanar jag alla partier, , och FN att göra något konkret. 30 HANS (V): fick jag på mejlen en lista från HDP över civila dödsoffer . På den listan fanns det då 283 namn. har den växt ytterligare. De flesta av de personer som stod på listan hade skjutits ihjäl av de turkiska säkerhetsstyrkorna. Men det ska också nämnas att 10 personer av de 283 hade dödats av PKK. Det är viktigt att understryka att det finns flera punkter där man med rätta ska kritisera PKK och deras agerande. Men man kan inte använda PKK för att ursäkta Erdoğans övergrepp. Ansvaret för den turkiska regimens övergrepp vilar bara på den turkiska regeringen. Det är president som är ytterst ansvarig för de övergrepp som de turkiska säkerhetsstyrkorna nu begår. Det är president som är ytterst ansvarig för att människor runt om i nu fängslas på godtyckliga grunder och på politiska grunder. Det innebär också att det är just på president som vi måste ställa kraven om att våldet och de politiska och godtyckliga arresteringarna ska upphöra. Det är det jag skulle önska från – att man talar klarspråk om president och hans regering, för det är som sagt inga osynliga händer som har skapat den här utvecklingen. Jag skulle vilja nämna några av de personer som stod på listan jag fick över döda civila i . Där fanns sjuåringen från Cizre. Där fanns den 70-åriga kvinnan från . Där fanns den 81-årige från Silopi. Där fanns också den flickan İnce, som dog efter att den turkiska armén hade beskjutit hennes hem med artilleri. Det är de här människorna, de här spädbarnen, kvinnorna och åldringarna, som den turkiska staten nu kallar för terrorister och hot mot rikets säkerhet. Vi måste se att det är de som drabbas och blir offer för detta våld. Som sagts i den här diskussionen blev listan över civila dödsoffer än längre . Då massakrerades över 60 män, kvinnor och barn i sydöstra , det vill säga norra . Det här var inte någon oväntad situation. hade varnat i förväg för att människor stängdes in i källare i de här områdena och inte hade någon möjlighet att fly undan striderna. Det finns nu uppgifter om att har använt kemiska vapen i den här attacken. Trots det kvalar denna händelse inte in på dagordningen när EU:s utrikesministrar ska träffas . Jag måste säga att jag tycker att det är märkligt och sorgligt. När dessa övergrepp har skett och så många människor dödats i ett land som aspirerar på att bli medlem i EU kvalar det inte ens in på utrikesrådets dagordning. Jag är förvånad. Jag skulle önska att drev på för att frågan kom upp och diskuterades där. Regeringen och har upprepat att EU i sitt förhållande till grannskapet ska utgå från en mer-för-mer-princip: Mer demokratiska framsteg ska ge mer samarbete med EU. Men det vi ser i fallet är det rakt motsatta: mer för mindre. Trots att utvecklingen konsekvent gått bakåt i beslutade EU att fler kapitel ska öppnas i medlemskapsförhandlingar med EU, att EU och ska ha två årliga toppmöten och att EU ska bistå med , varav de svenska skattebetalarna ska ställa upp med – som de här övergreppen pågår. Gäller inte mer-för-mer-principen ? Det man skickar är ju en tydlig signal om att man är beredd att blunda för de övergrepp som begås i , om att det för EU:s ledning finns andra intressen som är viktigare än att slå vakt om de mänskliga rättigheterna och de civilas situation i . 31 (KD): Jag tackar utrikesministern för svaret. Det är bra om utrikesministern försöker trycka på för att i alla fall få in oberoende observatörer, framför allt där utegångsförbud gäller, för att på något sätt försöka få till stånd en förändring. Kanske vet ingen exakt hur det ska gå till, men jag tror att vi på olika sätt på allvar måste försöka se till att det blir en förändring, för den situation som råder i de kurdiska områdena är totalt ohållbar. Som sagt är det inte så att detta bara hotar kurder och de kurdiskdominerade områdena, utan det hotar hela . Det hotar syriska flyktingar som behöver komma till trygga områden, och det hotar också säkerhet. Det här är alltså oerhört viktigt. Jag vill verkligen betona ytterligare att EU måste driva på för att man ska återuppta fredsförhandlingarna mellan och och även driva på när det gäller utvecklingen för mänskliga rättigheter och demokrati. Jag skulle vilja använda lite av tiden i mitt andra inlägg till något som även var inne på: stödet till samt toppmötet mellan och som ägde rum för inte så länge sedan. Vi har sagt att vi ska skicka till för att de ska ta sig an flyktingsituationen, varav tydligen ska komma från . Man ska också snabba på EU-anslutningen. Medierna säger att har haft i flyktingkostnader. Det är ungefär 300 000 flyktingar som finns i olika läger som har hand om och bekostar. Men de andra som finns ute i samhället, över 1 ½ miljon människor, får vad jag förstår inget ekonomiskt stöd utan får klara sig själva. har haft flyktingkostnader på . För del beräknar att kostnaden kommer att vara 60 miljarder, och då har jag inte räknat in alla kostnader för kommunerna – kostnaderna för skola och alla andra omkostnader. har 80 miljoner invånare, och har 10 miljoner invånare. Deras kostnader är i förhållande till de svenska kostnaderna nästan ingenting, känner man då. Vad är det vi egentligen skickar in pengar till när vi skickar dem till ? Sker det av välvilja? Vad anser utrikesministern att vi ska få för de här pengarna? Om det är så att vi skickar pengar dit och de inte kommer flyktingar till del direkt är det allvarligt. Om vi inte kommer att se en demokratiseringsprocess i utan det eskalerar och går i helt fel riktning har vi inte heller uppnått någonting. Men från svenska skattebetalare ska gå till , som vi inte kan lita på just . Vi måste få garantier, menar jag, från . Om det är så att ska skicka 700 miljoner av skattebetalarnas pengar ska de också lova demokratisering. Ett stopp på de här krigshandlingarna måste komma till stånd direkt. Jag skulle vilja att utrikesministern utvecklar hur hon och EU avser att driva på i den frågan. 32 (L): Det har sagts mycket klokt, tycker jag, i den här debatten. Det verkar som att vi är ganska överens. Men det som är kärnan i den kritik som i alla fall jag har gentemot regeringen och i vidare mening gentemot Europeiska unionen – det är det som det handlar om – är att man återigen riskerar att gå in i en relation med en auktoritär stat som enbart är någon sorts köpslående för att den staten ska hålla flyktingar i schack och så vidare. Det är den typen av relation man hade med under Gaddafi. Då sa man: Vi köper in olja i utbyte mot att du inte låter dina medborgare ta sig över till oss. Så var det i grund och botten. De som tidigare kallades för moderate arab states är alla de arabstater som fick uppror . Det var liksom mot hela det här arrangemanget, där västvärlden inte fokuserar på mänskliga rättigheter och demokrati utan bara går in i någon sorts relation som bygger på kallhamrade cyniska särintressen eller nationella intressen men som inte har några inslag och påtryckningar för demokrati och mänskliga rättigheter. Det är väldigt bekymmersamt att man återigen riskerar att gå i den fällan. Ett problem med detta är att i sig är en källa till instabilitet i regionen, inte till stabilitet. Syrienpolitik och systematiska stöd till extremistiska jihadistiska rebeller i har bidragit till att driva människor på flykt. ointresse av att en del av de flyktingar som finns där kan integreras i och det svaga stödet till flyktingar innebär också att människor flyr. Och belägringarna av städerna i sydöstra delarna av bidrar till detta. Den kurdiska frågan är det största hindret för en demokratisering i . Landet har en rad andra problem, men den kurdiska frågan är så att säga kärnan i problematiken. För att frågan ska lösas krävs det en attitydförändring i . Faktum är att den turkiska politiken gentemot kurderna kan sammanfattas ganska enkelt. sa : Det finns inga kurder. Nähä, vilka är de? Det är bergsturkar, sa man då. Sedan gick det lite tid, och då erkände : Jo, kurderna finns. Kurderna existerar, men det finns ingenting som heter det kurdiska språket – det finns inte. Nähä, vad är det? Det är en dialekt i turkiskan. Det sa man då, fast det är två helt olika språkgrupper. Sedan sa man: Jo, kurderna existerar. Det kurdiska språket existerar också. Men det finns ingenting som heter . Nähä, vad är det? Ja, det är våra sydöstra provinser, vårt sydöstra problem, sa man. Sedan gick det lite mer tid. För fyra sa man: Ja, kurderna existerar. Det kurdiska språket existerar. existerar också men inte i , bara i . Där står man nu i . Den defensiva attityden från den turkiska statsmakten bygger i grund och botten på att man upplever att man inte kan hantera den kurdiska frågan när kurderna blir större och vill ha autonomi och blir mer intressanta för västvärlden och så vidare. Det är det attitydskiftet som inte har kommit till stånd i . Hade det kommit till stånd hade man inte attackerat de här städerna med tanks och dödat de här ungdomarna. 33 SERKAN KÖSE (S): När det gäller kurdfrågan tror jag att man ska diskutera både kortsiktigt och långsiktigt. Det kortsiktiga har vi berört ganska tydligt. Man måste upphöra med belägringen av de här städerna, och det militaristiska synsättet måste på något sätt upphöra. Men jag tror också att man måste kunna diskutera frågan utifrån ett långsiktigt perspektiv. Framför allt handlar det om att måste upphöra med sin förnekelsepolitik. Det går inte längre att förneka det kurdiska folkets identitet, existens och rätt till självbestämmande. Rätten till självbestämmande är en allmänt accepterad rättighet. Respekten för olika folkgruppers kulturella integritet är en nyckel när det gäller att leva i fred och samförstånd i . Rätten till självbestämmande beskrivs av FN som den mest centrala av alla mänskliga rättigheter. Det är en förutsättning för förverkligande av övriga mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Sedan handlar det om att fredsförhandlingarna, som också utrikesministern varit inne på, mellan staten och PKK måste återupptas. Det har vi socialdemokrater påpekat gång på gång när vi har varit i och besökt vårt systerparti men också representanter för den turkiska regeringen, AKP. Fredsförhandlingarna måste återupptas. Staten måste också garantera det kurdiska folkets mänskliga fri- och rättigheter. De militära aktioner som bedrivs måste stoppas. måste man se till att PKK lägger ned sina vapen och kan inleda fredsförhandlingar. Landet måste intensifiera sitt arbete med en ny konstitution, en inkluderande konstitution, där respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna finns. Journalister som fängslats måste släppas. Tidningar har stängts – man måste sluta med det. Det handlar om sociala medier med mera. Arbetet när det gäller rätten till yttrandefrihet måste fortsätta. (forts. § 7) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av klimat- och miljöminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Klimat- och miljöminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Fördelningen av statliga forskningsmedel 35 (KD): Jag har en fråga till statsrådet . Det finns en växande efterfrågan på religionsvetenskaplig forskning, och det finns tre enskilda teologiska lärosäten som bedriver sådan forskning. har de teologiska högskolorna inte fått ekonomisk ersättning för den forskningsanknutna utbildning som de bedriver, detta trots att andra enskilda utbildningssamordnare får statliga forskningsanslag. Statliga högskolor och universitet och enskilda utbildningsanordnare förutsätts ju ge en forskningsanknuten utbildning, och staten finansierar av forskningen vid landets högskolor och universitet. Därför borde statliga forskningsmedel kunna fördelas rättvist. Anser statsrådet att samma villkor för tilldelning av statliga forskningsmedel ska gälla för statliga och enskilda utbildningsanordnare? 36 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det är som sagt ingen ny fråga, men det är helt riktigt att principen länge har varit att basanslag, alltså den tilldelning av medel som går direkt till högskolor och universitet utan konkurrensutsättning, inte fördelas till de enskilda högskolorna. Där är det utbildningsplatser i första hand som fördelas ut. har det skett en förändring så att man också har fördelat forskningsanslag för att garantera kvaliteten i utbildningen. Detta har framför allt varit knutet till de utbildningssatsningar som den förra regeringen men också den här regeringen har gjort, till exempel inom vårdområdet. pågår arbetet med nästa forskningspolitiska proposition, och då finns anledning att diskutera om det ska vara en ny princip eller om det som har gällt ska fortsätta gälla. Vi kommer därför att återkomma till den här frågan framöver. 37 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! En av de här skolorna, teologiska högskola, har inte fått antalet utbildningsplatser uppförhandlade . Som jag sa finns det en stor efterfrågan på den här utbildningen. sker en överproduktion, som skolan får ersättning för en nivå . Är statsrådet villig att korrigera ersättningen så att den mer överensstämmer med efterfrågan på utbildningsplatser och den produktion som faktiskt sker? 38 Statsrådet (S): Tack för den uppföljande frågan! Det är ju så att det står universitet och högskolor fritt att både dimensionera utbildningen och göra utformningen av den utifrån de nationella mål vi har. För enskilda lärosäten gäller det att man måste ansöka om tillstånd för examen. De satsningar som vi gör på extra utbildningsplatser är ofta kopplade till olika typer av brister, men det finns också fria platser. 39 (M): Jag har en fråga till miljöminister . Det gäller pant i som vi har diskuterat tidigare, senast i . kom det ett svar från regeringen till när det gäller rekommendationen om bilaterala avtal mellan olika länder i . Tyvärr var det ett negativt svar med hänvisning till att pantsystemet fungerar bra i . Min fråga är: Kan det vara riktigt att miljöministern tycker att insamlingen av aluminiumburkar fungerar bra när , eller 300 miljoner burkar, som konsumeras i inte omfattas av pantsystemet? återvinns i det normala systemet, och hamnar på andra ställen. Är detta hållbart för framtiden? 40 Klimat- och miljöminister (MP): Tack för en angelägen fråga om hur vi får ett pantsystem och en återvinning av burkar och eventuellt också flaskor som fungerar i , i och också i våra grannländer. Det är riktigt att inom ramen för samarbete har frågan om ett nordiskt pantsystem och andra utökningar av pantsystemet internationellt diskuterats . Det vi ser i utvärderingsrapporter och liknande är att vi inte vill ändra ett system som i grunden fungerar väldigt bra, vilket det svenska pantsystemet för dryckesförpackningar på burkar gör, utan vi vill snarare söka möjligheter genom bilaterala avtal. Precis som nu gör med kan säkra en ännu bättre återvinning av pant den bilaterala vägen. Det är den vägen vi söker. 41 (M): I den skrivelse vi fick senast nämndes inte någonting om bilaterala avtal, så vi reagerade och funderade på om det här var en hållbar utveckling. Vad är detta, tänkte vi. Vi har ju sett att håller på att bilda ett bilateralt avtal med en delstat i . och pratar också, men det är som ligger som nummer två vad gäller import av burkar och PET-flaskor, så det är ju extra viktigt att vi tittar på det här och kanske tar fram en bra statistik. Det saknar vi ofta, framför allt nu när PET-flaskorna kommer med också. 42 Klimat- och miljöminister (MP): Den information som jag fick senast på var just att även söker den bilaterala vägen till exempel med när det gäller detta. Jag kan återkoppla och säkra att den processen är på gång, men det är den information jag har, och jag är precis som ledamoten angelägen om att vi kan återvinna så mycket av den goda resurs som aluminiumburkarna innehåller så som möjligt i , i och i . 43 (S): Min fråga är till äldreminister . Det är så att jag har ägnat den största delen av både mitt yrkesliv och mitt politiska engagemang åt äldreomsorgen. Under en ganska lång följd av år har jag upplevt att de anställda blir alltmer pressade. Man har svårt att få tiden att räcka till, och man känner ofta att man inte riktigt ger den kvalitet som man önskar att man kunde ge. Man känner helt enkelt frustration över att inte göra ett tillräckligt bra jobb. Vi vet också att vi har ett mycket stort rekryteringsbehov just inom den här verksamheten, och vi behöver många utbildade undersköterskor. Därför vill jag fråga ministern: åtgärder planerar ministern för att säkerställa bemanningen i äldreomsorgen? 44 Statsrådet (S): Tack för den här frågan, som är väldigt viktig! Äldreomsorgen är, som jag ser det, ett av de största ansvarsområdena som en regering och ett land har. Regeringen har tagit beslut om bemanning till äldreomsorgen på 2 miljarder . De här medlen gick åt väldigt snabbt när vi började betala ut dem. Jag var senast på ett äldreboende där man hade kunnat lägga om scheman med ny personal så att alla kan jobba heltid. De används väldigt mycket. Vi har också i regeringen tagit beslut om en förordning som förtydligar kommuners och anordnares ansvar när det gäller att se till att det finns bemanning dygnet runt som kan komma utan dröjsmål. Detta är en efterlängtad förstärkning som är bra både för boende och för personal. har vi också 200 miljoner för kompetensutveckling i äldreomsorgen, och jag har också tillsatt en utredning som ska titta på kvalitet i stort, nu och , när det gäller äldreomsorg. 45 (S): Jag får tacka ministern så mycket för svaret, som jag tror gläder väldigt många. Det är efterlängtat. Min följdfråga blir då: Hur säkerställer vi att det verkligen blir den äldres behov som styr vad medlen används till? 46 Statsrådet (S): Jag utgår från den frågan . Jag gör själv en äldreresa genom och tittar på hur äldreomsorgen ser ut och organiseras i olika kommuner. Jag får se många goda exempel. Regelverket säger att man ska utgå från de äldre kvinnorna och männen som befinner sig i äldreomsorgen. Jag ser också många goda exempel på det i verkligheten. Dock hoppas jag att de förstärkningar som görs – bemanningssatsningen är den historiskt största – ytterligare kan säkerställa att det blir så i verkligheten. 47 (SD): Min fråga riktar sig till samarbetsminister . Vi kan konstatera att asyltrycket mot vårt land har varit ohållbart, och vi ser i grunden positivt på skärpt kontroll över våra gränser. är många av oss engagerade i det arbete som ständigt pågår för att långsiktigt avlägsna gränshinder inom . Interna nordiska gränshinder innebär en prövning för nordisk mobilitet och är inte långsiktigt hållbart. Det vore intressant att se över möjligheten att införa gemensamma nordiska yttre gränskontroller eftersom EU:s yttre gräns i mångt och mycket kollapsat. Det är nu reellt en möjlighet eftersom den danske statsministern har öppnat för förslaget. Ministern har själv initierat en arbetsgrupp för en långsiktig gemensam nordisk lösning. finns en viss oro för att konkreta förslag saknas. Hur vill ministern gå vidare med att ta ett gemensamt initiativ från ord till handling med sina nordiska kollegor? 48 Statsrådet (S): Tack för frågan! Jag är lika angelägen som frågeställaren om att vi ska ha öppna gränser i . Vi har med framgång avlägsnat hinder med hjälp av . Förhoppningen är att denna situation inte ska vara . Det finns även ett stort intresse i den nordiska kretsen för ett nära samarbete. Förslaget från Løkke , som vi berörde som hastigast när vi sågs i , är intressant. Jag hoppas att förslaget kommer att diskuteras. Men det är migrationsministrarna som har ansvaret för att komma överens i frågorna. var det ett möte mellan vår migrationsminister och den danska kollegan i , men då kom inte frågan upp. Den kommer förmodligen att tas upp lite längre fram. Bland annat kommer statsministrarna att ha ett möte om de nordiska frågorna. 49 (SD): Tack för svaret! Jag hör naturligtvis att det finns ett intresse. är det viktigt för gränspendlare och för tillväxt att frågorna löses långsiktigt och inte blir hyllvärmare eller begravs i någon form av långsiktig utredning. Kan ministern säga något mer konkret om när man tror sig kunna redogöra för ett skarpt nordiskt förslag som tagits fram i samråd? 50 Statsrådet (S): Jag vågar inte tala om tidpunkter, men det pågår många kontakter i frågorna i . Vi kommer att fortsätta både i den större nordiska gruppen och förstås ännu intensivare i den svensk-danska kontexten. Det är där vi har de stora strömmarna av människor som kommer och id-kontrollerna. Det kommer säkert att hända saker framöver i diskussionerna. Köttkonsumtionen som en del av livsmedelsstrategin 51 (C): Min fråga är till klimat- och miljöminister . ser behovet av och vikten av att ha mycket närproducerade och lokalproducerade livsmedel i . Det minskar bland annat behovet av transporter, och det råder hög och god kvalitet på livsmedlen eftersom det finns en omfattande djurskyddslag och antibiotikaanvändningen är minimal. i skenet av vad som har hänt är frågan än mer påtaglig. Näringen har det tufft. Delar av näringen går på knäna, och det behöver göras insatser och vidtas åtgärder. Regeringen arbetar med en livsmedelsstrategi, som många i näringen bedömer är viktig för att se på möjligheterna framöver. Ansvarig minister har sagt att han inte vill se ett mål för minskad köttkonsumtion. Är det regeringens samlade synpunkt, klimat- och miljöminister , att det inte ska finnas ett sådant mål för livsmedelsstrategin? 52 Klimat- och miljöminister (MP): Jag är lika angelägen som ledamoten om att det ska bli en ökad produktion av livsmedel i . Produktionen ska vara av god kvalitet, vilket den är . i relation till konkurrensen utifrån är produktionen satt under stark press. Svaret på att samla näringen och skapa ett mer samlat regelverk är livsmedelsstrategin. Den är produktionsfokuserad, det vill säga hur näringen kan stärkas genom att blir en bättre och större matproducent.