prot · H40921 · 2016-10-26 00:00:00 — Det är bra. Finansieringen nämns och ska enligt uppgift inte belasta vår nationella budget. Det är få förslag som gör det direkt. Vi betalar en ganska hög EU-avgift, och nästan alla kostnader är indirekta. Jag tror att det är ett rimligt antagande att även de indirekta kostnaderna blir rätt små med denna kompetensagenda. Det framgick också av handlingarna. Frivillig medverkan nämns, vilket är bra. Det påpekas att man i arbetar med många av de saker som tas upp i dokumentet. Det känns ibland nästan som om sådana här förslag inte är riktigt riktade till norra utan till andra länder som inte har ett lika bra utbyggt skolsystem. På ett utskottsmöte väcktes frågan om vad vi kan lära oss av andra och vi kan lära ut till andra. Jag tror inte att jag är det minsta scoutaktig när jag påstår att vi gällande själva skolsystemet inte har så mycket att lära av andra – tvärtom. Vi skulle kunna lära andra en hel del. Själva systemet är vi bra på. När det däremot gäller innehållet i systemet, som själva undervisningen, ordning och reda och så vidare, kan vi ha mycket att lära av vissa andra länder. Detta illustreras bland annat i form av de sjunkande resultaten i PISA-undersökningar och andra liknande undersökningar. Här borde vi kanske öppna dörren betydligt mer än för vissa utländska impulser. Slutligen, när det gäller vårt dokument, poängteras detta med prioriteringar. Det är kanske viktigare nu än vi kan föreställa oss. Vi mister nämligen inkomsterna från i EU:s budget. Det kommer att bli ett avbräck, och det ska bli mycket intressant att se hur man hanterar det. Jag ska nämna några ord om själva kompetensagendan. Jag försöker att vara positiv men är måhända lite mer negativ än . I dokumentet tar man upp mycket av det som vi jobbar med i vårt land, till exempel att få in arbetslösa i utbildning så att de blir anställbara och matchar det som arbetsmarknaden efterfrågar etcetera. Man påpekar också att arbetsmarknaden, och samhället i övrigt, är stadd i förändring. Det vet vi naturligtvis. Om EU driver på medlemsländerna så att vi och andra medlemsländer kan matcha utbildningarna bättre är det bra. Men huvudsakligen sker naturligtvis även detta på nationell nivå. Det står också i kompetensagendan att kommissionen ska stödja flexibla läroplaner. Vad är flexibla läroplaner? Men tänk om medlemsländerna inte vill ha det? Det låter i alla fall som någonting som jag inte vill ha. I samma stycke står det något om innovation i undervisningen. Det låter inte som någonting för svenska förhållanden. Jag vet inte ens riktigt vad det innebär. En annan märklig passage finns på s. 19: EU kommer att bedöma medlemsstaternas reforminsatser genom landspecifika analyser och genom att främja ömsesidigt lärande och evidensbaserade politiska beslut. Om vi inte tar evidensbaserade politiska beslut, vad händer då? Ska vi pryglas på torget i , eller? Vi tar vilka beslut vi vill här. Det är helt enkelt nationellt självbestämmande. Jag tycker att EU går för långt och har ett tonfall som är arrogant . Det står också i dokumentet att EU jobbar för en attitydförändring hos individer och organisationer. Det kanske behövs, speciellt kanske hos britterna. Men det kan tolkas som lite översittaraktigt. Vidare meddelar kommissionen och rådet att man har lyckats i sin strategi att höja utbildningsnivån. Det är jättebra. ska man koncentrera sig på utbildningens kvalitet i stället – själva innehållet. Detta är helt rätt tänkt, och det är exakt vad vi borde göra även i vårt eget land. För en gångs skull tycker jag att man inom EU har kommit fram med något riktigt bra. Detta måste naturligtvis huvudsakligen ske på nationell nivå, inte på EU-nivå. Men om EU kan driva på denna positiva utveckling tycker jag att det är jättebra. Lite längre ned står det: Vidare anser att alla måste kunna läsa och skriva. Jag håller med EU om det. Man har helt rätt. Det är skarpsinnigt. Kommissionen tar upp vikten av yrkesutbildningar. Det är exakt den fråga som vi alla jobbar med nationellt, och regeringen har lagt fram en proposition om yrkeshögskolor. Det är för övrigt en bra proposition. Tydligen är detta med yrkeshögskolor ett europeiskt problem, när det gäller matchningen i fråga om arbetsmarknadens behov av rätt utbildad arbetskraft. Om vi kan få till något fruktbart samarbete när det gäller detta tycker jag att det är bra. I dokumentet står det om en gemensam referensram för yrkeskvalifikationer, där människor ska kunna söka jobb i hela och där kvalifikationerna direkt ska kunna avläsas i hela EU. Tanken är faktiskt inte helt fel, även om vi – ifall jag minns rätt – har motsatt oss delar av detta. Sedan skymtar man dock i texten att väldigt få använder sig av detta system. Vi har alltså ett system som kostar stora summor pengar men som få använder. Det är ett enormt resursslöseri. när brexit står för dörren måste vi börja prioritera. Jag vet inte om någon här inne i lokalen har tänkt på det, men i och med brexit försvinner en ansenlig del av EU:s budget. Har vi sett några planer på hur EU:s budget ska bantas? Sammanfattningsvis, herr talman: idéer som EU driver, och många idéer även i detta dokument, är i grunden bra. En del fungerar väl någorlunda som det är tänkt, medan andra inte fungerar i praktiken, på grund av en massa orsaker. Det kan vara att länderna i EU ligger för olika till vad gäller utvecklingsnivå. Det är väl den främsta orsaken. En del idéer ser bra ut på papperet men fungerar inte i verkligheten. Så är det ju inom företagsvärlden också – man prövar idéer som inte håller måttet, och då lägger man ned dem. I EU driver man idéerna i alla fall, eftersom kostnaderna ändå är täckta och man vill undvika en prestigeförlust. Till slut blir det ju ett svart hål där pengarna rinner bort. Sedan är det så att detta förslag tillsammans med liknande förslag verkar lägga sig på en europeisk lägstanivå, och eftersom inte befinner sig på denna lägstanivå har vi ibland inte speciellt mycket att hämta. För att avsluta lite positivt, herr talman, hoppas jag på ett framgångsrikt samarbete i när det gäller frihandel, bekämpning av kriminalitet och liknande. Där tror jag att det finns mycket att hämta även för del. 92 (MP): Kunskap väger tungt men är lätt att bära. När man väl har skaffat sig kunskap om något kan ingen ta den ifrån en. Kunskap är också förutsättningen för att man ska kunna vara med och påverka ett samhälle och stärka demokratin. Den är nyckeln till ett rikt liv, personlig utveckling och bildning. Möjligheten att skaffa sig kunskap och utbildning ser väldigt olika ut, mycket beroende på i vilket land man bor. Olika länders utbildningssystem är uppbyggda på olika sätt. Vi lever i ett samhälle där det händer så mycket nya saker i rask takt. Nya innovationer lanseras, nya hjälpmedel blir tillgängliga för gemene man och behovet av utbildning och vidareutbildning bara ökar. länder står inför en stor utmaning när det gäller kompetens och kompetensutveckling. Kunskapsklyftan har en tendens att öka, vilket kan leda till ett demokratiskt underskott. Kompetensagendan vi diskuterar har sammanlagt tio initiativ. Det är tre övergripande områden, nämligen  bättre och mer relevant kompetensutveckling  tydligare och mer jämförbara kompetenser och kvalifikationer  bättre kompetensinvestering och dokumentering, liksom mer välgrundade yrkesval. I pågår flera nationella initiativ inom de områden som kompetensagendan berör, bland annat inom vuxenutbildning, validering, ekonomiskt studiestöd, vägledning och digitalisering. Människor behöver en bred kompetens för att kunna förverkliga sig själva såväl i arbetslivet som och i samhället. Kunskap är avgörande för välstånd, jobb, tillväxt och varaktigt välbefinnande. Vi i har ett väl uppbyggt system för att människor ska kunna gå in i och ut ur utbildningssystemen. Vi har vuxenutbildning i olika former, med bland annat komvux och folkhögskola som exempel. Vi har även möjlighet att studera på universitet och högskola långt upp i åldrarna. Utbildningen är inte en EU-fråga, utan varje land äger frågan själv. Det finns dock stora vinster för den enskilda och för länder i EU med en viss samordning och samsyn kring utbildning och kompetens. Utan att för den skull sudda ut de olika ländernas särdrag går det att lyfta fram de likheter som förenar oss. Här kan man tänka sig en utveckling av läroplaner och undervisningsmetoder, ett närmare samarbete mellan olika utbildningsanordnare, validering och erkännande av informellt lärande. Möjligheterna till ett livslångt lärande, och insatserna, måste vara inkluderande och omfatta alla. Varför är det då så viktigt med en ny kompetensagenda för ? Jo, den främjar medborgarnas rörlighet mellan länder och underlättar deras livslånga lärande. Den kan medverka till att förbättra yrkesutbildningens kvalitet och bli en verktygslåda för att stödja länderna i arbetet med ett kontinuerligt förbättrat kvalitetsarbete. Här behöver vi underlätta ett samarbete med nationella myndigheter för att främja validering inom EU och arbeta för att stödja erkännandet av migranters och flyktingars kompetens och kvalifikationer. Vi behöver stödja utbildningen av personal i mottagningscenter för att påskynda förfarandet för erkännandet samt främja utbytet av information och fungerande rutiner när det gäller kunskaper om och erkännande av kompetens och kvalifikationer. All utbildning bidrar till den enskilda individens utveckling och till livslångt lärande, samhällsengagemang och kritiskt tänkande. Därför behöver vi arbeta och öppna för ett bättre samarbete mellan EU-länderna. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i utlåtandet. 93 i (C): Möjligheten att diskutera EU:s kompetensagenda låter kanske lite torr, men finns verkligen möjlighet för oss i utskottet att delge varandra hur vi tänker runt kompetens, kompetensutveckling och så vidare. Egentligen skulle jag önska att det blev mer av diskussion och debatt än att var och en läser upp sitt redan förberedda anförande. Tyvärr kan man ju inte begära replik på talare förrän man själv har deltagit i debatten, men jag och – som är sist på talarlistan – får möjligtvis chansen att diskutera med varandra. Det är framför allt några utgångspunkter jag skulle vilja lyfta fram . Att ge alla människor möjlighet att bygga kompetens, oavsett om man tänker sig en framtid som anställd, företagare, medarbetare eller ledare, är otroligt viktigt för utveckling, för utveckling och inte minst för den enskilda individens utveckling. Som ledamot i utbildningsutskottet tänker jag att detta väl är några av de viktigaste frågorna att diskutera i kammaren när det gäller utveckling. De tre utgångspunkterna för EU:s kompetensagenda har redan nämnts. Jag kan tycka att det är svårt att se de tio initiativen som särskilt vassa allihop, men de tre rubriker de samlas under känns väldigt viktiga. Den första handlar om kompetensutveckling, och den andra handlar om jämförbara kompetenser – så att vi också gör det möjligt för människor att flytta mellan länder och använda sina kompetenser i olika länder. Den tredje och väldigt viktiga delen är den om kompetensinventering. Kanske har vi i debatten mest uppehållit oss vid kompetensutveckling och vilka fantastiska möjligheter till detta det finns i , men med kompetensinventering blir det genast lite svårare. Det är väl det som vore intressant att diskutera med varandra. påbörjade ett arbete med kompetensplattformar när hon var näringsminister. Jag tror att många har kommit i kontakt med detta på olika sätt. Runt om i har man tittat på vilken kompetens som är viktig för oss, vad vi har brist på och vad vi behöver bygga vidare på. Det har gett ett underlag som man har använt sig av på olika sätt vid fördelning av platser på och för satsningar inom vuxenutbildning, yrkesvux och lärlingsutbildning. Under alliansregeringen sjösattes den nya gymnasieskolan med tydligare yrkesprogram . I debatten målar våra olika politiska partier upp olika bilder av yrkesprogrammen och kompetensutvecklingen. Det har förts en debatt i huruvida yrkesprogrammen inte skulle leda till högskolebehörighet. Det är kanske många som har gått ett studieförberedande program och sedan inte blivit behörig till . Vi som politiska partier oavsett inriktning är nog besjälade av att skapa många vägar framåt för barn och unga i vårt samhälle. Arbetsmarknaden för alla elever som har gått igenom ett yrkesprogram är mycket god. Här är det extra viktigt att betona det som utskottet vill att nu ska jobba vidare med, nämligen vägledning. Därför hade det varit lite mer spännande om företrädarna för regeringspartierna , Socialdemokraterna, och , , hade berättat lite mer om de delar som vi försöker att jobba mer med, till exempel om vägledningen, och vad det skulle innebära för människor i . Jag tror att vi alla har uppmärksammat yrkeslandslaget och är nyfikna på den tävling som går av stapeln i med Euroskills 2016 . träffade yrkeslandslaget för bara någon vecka sedan, och då sa hon: ”Möjligheterna som finns med en examen från ett yrkesprogram är större än vad många vet.” Därför tycker jag att det är viktigt att i diskussionen här poängtera att det finns fantastiska framtidsmöjligheter. Och återigen: Jag vill betona vikten av vägledning för att man ska ge elever möjligheter att göra goda val. I den nya gymnasieutredningen diskuteras om gymnasiet ska vara obligatoriskt och om gymnasiet ska ge allmän högskolebehörighet. I EU:s kompetensagenda pratas det mycket om – som också tidigare talare har varit inne på – företagaranda, om entreprenörskap och om innovativt tänkande. Och vad innebär då det? Borde vi inte kunna stärka yrkesprogrammen på många olika sätt, inte enbart genom att ge allmän högskolebehörighet, som inte heller ger tillträde till så många ytterligare utbildningar inom högskolan som man kanske ger sken av i debatten? Jag vill fråga företrädarna för regeringspartierna, och , om det skulle vara möjligt att driva UF-företag på fler yrkesprogram för att stärka företagarandan som stärker det innovativa tänkandet. Vi vet att det är oerhört positivt. Jag skulle också gärna vilja lite höra mer om detta med yrkesutbildningens år som är 2016. Regeringen har satsat 30 miljoner, och är vi snart inne och året har nästan gått. Vad har det lett till? Vilka initiativ har man tagit för att stärka yrkesutbildningarna? Jag vill också säga någonting kort om det tredje området, kompetensinventering. Hur långt har vi egentligen kommit i ? Det har inrättats några snabbspår för utbildade från olika länder. Men jag skulle vilja höra lite mer om hur man tänker sig kompetensinventering på det stora området. Folkbildningen kan vara en viktig del i att genomföra valideringen utifrån det breda kompetensperspektiv som lyfte fram i sitt inledningsanförande. Det handlar om att kunna saker, göra saker och förstå saker. 94 (V): Det kan inte ha undgått någon att är ett parti som är EU-kritiskt. Vi ifrågasätter hur EU är uppbyggt och hur EU drivs . Det gäller alltifrån det ekonomiska systemet till hur man ibland går över vissa gränser när det handlar om nationella angelägenheter. När det gäller kompetensagendan för är det fler av oss som har uppmärksammat att man på något sätt har försökt att gå över en viss gräns. Men jag är glad över att samtliga ledamöter i utbildningsutskottet har ställt sig bakom en skarp linje som tydligt markerar vad som är en nationell angelägenhet och vad som ingår i EU:s uppdrag. Jag vill ta upp tre punkter som rör kompetensagendan som vi måste följa upp där vi kan lära av andra länder och där vi själva kan bli bättre. En ena punkten handlar om valideringssystemet. skulle möjligtvis kunna lära sig av andra länder. Ska vi vara helt ärliga har vi haft ett valideringssystem som har varit icke-fungerande. Det ser man när man åker taxi på olika jobbresor och när man äter på olika pizzerior runt om landet. Över huvud taget kan man se det i samhällsdebatten när man pratar med olika människor som har en annan bakgrund. Det är en fråga som det är väldigt viktigt att samarbeta med andra länder om, men återigen: det är det nationella ansvaret att utveckla detta arbete tillsammans med andra länder. Den andra punkten som vi måste följa upp handlar om att höja yrkesutbildningarnas status. Jag kan hålla med om att den enda lösningen inte handlar om behörighet för vidareutbildning. är det ett av de viktigaste verktygen som vi kan använda oss av. Men generellt behöver det göras mycket mer för att stärka yrkesutbildningarna och för att dessa elever senare i arbetslivet ska ha en höjd status i sitt arbete. Vi måste få bort det klassförakt som kan finnas gentemot vanliga arbetare som kanske har genomgått en yrkesutbildning. Den tredje punkten handlar om privatiseringar. Jag instämmer i det mesta som utskottet har skrivit i dokumentet. Men jag kan inte riktigt hålla med om att de tre riktlinjerna överensstämmer med EU:s övriga politiska inriktning. som vi pratar om att stärka utbildningssystemet, stärka valideringen och skapa ett mer enhetligt system driver EU en linje som leder till privatiseringar och ett marknadstänk inom utbildningsväsendet, vilket – enligt mig och – inte gynnar den agenda som vi alla har ställt oss bakom. Jag vill yrka bifall till förslaget att ärendet läggs till handlingarna som jag vill framföra min kritik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 21.) § 19 EU-förslag om europeisk statistik om personer och hushåll EU-förslag om europeisk statistik om personer och hushåll (KOM(2016) 551) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 21.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då parentation och votering skulle äga rum. 95 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi har mottagit det sorgliga beskedet att riksdagsledamoten har avlidit efter en tids sjukdom. Jag vill uttrycka allas vårt varma deltagande till närmaste: maken , barn och barnbarn samt familj och vänner. föddes och bodde i . Innan hon blev riksdagsledamot var hon först gymnasielärare i kemi och biologi och blev sedan rektor på Frödingskolan i . blev invald i 2010 för valkrets och som representant för . Under den innevarande mandatperioden var ledamot av svenska delegation samt suppleant i justitieutskottet och utbildningsutskottet. var också ledamot i ersättare i . Hon har också bland annat varit ordförande för i och förste vice förbundsordförande för i samt ordförande för i . var ledamot av kommunfullmäktige i och hade före riksdagstiden både kommunala och regionala uppdrag som ledamot av kommunstyrelsen, ledamot i barn- och utbildningsnämnden samt suppleant i för Region . var starkt engagerad i arbetet för utsatta kvinnor och arbetade därför politiskt med sådant som våld i nära relationer, hedersvåld och brottsoffer. Hon brann för dessa frågor och var ansvarig för dem i justitieutskottet för räkning. Som politiker hade snarare en eftertänksam stil än en konfliktinriktad. Hennes politiska gärning bottnade i hennes starka känsla för utsatta människor. Hon var en varm och medkännande politiker som kom nära människor. politiska intresse tog fart med kärnkraftsomröstningen . Miljö och energi engagerade en biokemist som . Det politiska intresset stannade dock inte där. var aktiv i frågor som rör barn och ungdomar. Hon arbetade med detta både som politiker och i sitt yrkesliv som lärare och rektor. Utbildningspolitik och en bra start i livet för barn och ungdomar var viktigt för . Som värmlänning och ledamot av svenska delegation låg också värmländsk industri, gränshandelsfrågor och nordiskt samarbete henne nära. Privatpersonen var intresserad av att resa, av att läsa böcker och av vackra saker – konst men också mode. Hon tyckte om att laga god mat som familj och vänner ofta fick njuta av. Lägenheten i var en fin tillflyktsort för och hennes familj. Och just familjen var oerhört viktig för . Hon månade mycket om sina barn, och när fick barnbarn blev hon mycket lycklig. var en omtyckt människa med nära till skratt, och det är många som kommer att sakna henne. Hon hade ett stort engagemang i allt vad hon tog sig före. var duktig i alla sina yrkesroller och som politiker men hade också höga krav på sig själv. Hon var lojal och höll sitt ord. Hade lovat att göra något så blev det också ordentligt gjort. Denna redighet kunde hon med självdistans och glimten i ögat ibland skoja om – klassens ordningsman som kanske borde släppa loss . var också en stark människa, och det märktes inte minst . När hon blev sjuk blev det även början på en lång kamp. Trots bakslagen som kom gav hon aldrig upp. Hon var tapper och beundransvärd i sin styrka, men besegrades även hennes starka vilja. har gått bort alltför tidigt i sitt liv och i sin gärning. Vi kommer att minnas henne som en driven och mycket uppskattad ledamot, kollega och vän här i . Hon var en älskad maka, mamma och mormor som lämnar ett stort tomrum efter sig. Vi hedrar nu minne med en tyst minut. § 21 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU7 En samlad torvprövning Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. NU5 Kollektiv förvaltning av upphovsrätt Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 4 (Etik och miljö i AP-fonderna) 2. res. 3 (V) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 79 M, 38 SD, 22 MP, 17 C, 15 L, 15 KD 3: 21 V Frånvarande: 10 S, 5 M, 10 SD, 3 MP, 5 C, 4 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. FiU8 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Kammaren biföll utskottets förslag. JuU2 Genomförande av EU:s försvarardirektiv Punkt 1 (Genomförande av EU:s försvarardirektiv) 2. av (SD) under överläggningen framfört yrkande om avslag på propositionen 39 för yrk. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 79 M, 22 MP, 17 C, 21 V, 15 L, 15 KD Frånvarande: 10 S, 5 M, 9 SD, 3 MP, 5 C, 4 L, 1 KD, 1 - Punkt 2 (Utredning om lagändringar) 2. res. 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 78 M, 22 MP, 17 C, 21 V, 15 L, 15 KD Frånvarande: 10 S, 6 M, 9 SD, 3 MP, 5 C, 4 L, 1 KD, 1 - JuU3 om Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn över brottsbekämpande myndigheter Kammaren biföll utskottets förslag. CU2 Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy Punkt 1 (Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy) 2. res. 1 (M, SD, L) 133 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 22 MP, 17 C, 21 V, 15 KD 1: 79 M, 39 SD, 15 L Frånvarande: 10 S, 5 M, 9 SD, 3 MP, 5 C, 4 L, 1 KD, 1 - Punkt 2 (Lagstiftningens framtida utformning) 2. res. 2 (KD, M, C, L) 126 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 3 SD, 22 MP, 21 V 2: 79 M, 17 C, 15 L, 15 KD Avstod: 36 SD Frånvarande: 10 S, 5 M, 9 SD, 3 MP, 5 C, 4 L, 1 KD, 1 - (SD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. MJU4 Vildsvin och viltskador Punkt 2 (Lagförslaget i övrigt) 2. res. 1 (S, MP, V) 147 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 M, 39 SD, 17 C, 15 L, 15 KD 1: 103 S, 1 M, 22 MP, 21 V Frånvarande: 10 S, 5 M, 9 SD, 3 MP, 5 C, 4 L, 1 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. TU3 Genomförande av EU:s direktiv om arbetstidens förläggning vid transporter på inre vattenvägar 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) 37 för res. 22 för res. Kammaren biträdde res. 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 79 M, 22 MP, 17 C, 15 L, 15 KD 1: 39 SD Avstod: 21 V Frånvarande: 10 S, 5 M, 9 SD, 3 MP, 5 C, 4 L, 1 KD, 1 - UbU7 Ny kompetensagenda för Kammaren biföll utskottets förslag. FiU18 EU-förslag om europeisk statistik om personer och hushåll Kammaren biföll utskottets förslag.