prot · H309102 · 2016-05-10 00:00:00 — Det var det som gjordes med 3:12-regelverket 2005/06, som enligt och andra utvärderare ledde till stor inkomstomvandling. Det var ingenting med positiva sysselsättningseffekter. Däremot borrade finansministern med en slagborr in i skattesystemet och skatteintäkterna och dränerade skattesystemet på legitimitet, trovärdighet och intäkter. Det är därför så oroväckande att plockar upp trenden av att inte sköta skattesystemet på ett ansvarsfullt sätt. Man använder skattesystemet som en lekstuga för i stället för den centrala intäktskälla det är för att finansiera våra välfärdstjänster. Skattesystemet används för att göra avdrag påkomna troligtvis vid något partistyrelsemöte i en inrökt Södermalmslokal för reparationer. Finansministern står själv och berättar att skatteavdraget förvisso är krångligt, dyrt och inte leder till några jobb, men det gör det möjligtvis enklare att reparera vissa elektronikvaror. De flesta experter hävdar att det inte utgör någon miljövinst över huvud taget utan i stället leder till försämrade förutsättningar för miljön eftersom gamla maskiner innehåller mer gifter och dessutom har en högre energiåtgång. Det är då man blir orolig för hur finansministern sköter skattesystemet, hur hon tar ansvar för att de åtgärder hon presenterar är effektiva, ger så många jobb som möjligt, har så god miljöeffekt som möjligt och inte bara ska användas för att stimulera regeringens samarbetspartier eller Socialdemokraternas samarbetspartier i regeringen. Är det rimligt att finansministern låter ta sig in i kärnan av svensk statsförvaltning på detta sätt? manipulerar med skattesystemet på ett sätt som inte har positiva sysselsättningseffekter, som av mycket att döma har otydliga miljöeffekter vilka leder till ökat krångel, ökad arbetsbelastning för skattemyndigheter och inte ger några jobb. Är det så socialdemokrater runt om i landet vill att skattesystemet används? Ska inte skattesystemet användas för att säkra intäkter till det gemensamma, för att uppmuntra till jobb, företagande, tillväxt och investeringar? Är det rimligt att ett så litet parti som med så mycket tveksamheter kring sig får ta sig in i kärnan av svensk statsförvaltning och använda skattesystemet till att uppnå sitt eget partis stora önskemål men som inte har några positiva samhällsekonomiska effekter? Borde inte en finansminister sätta ned foten och säga att skattesystemet ska användas för att säkra intäkter till välfärden? Vidare ska systemet utformas på ett sådant sätt att det blir så hög tillväxt som möjligt i och så många jobb som möjligt i . har vi i stället en finansminister som har släppt fram ett förslag som hon själv säger inte har några positiva jobbeffekter. Finansministern säger att regeringen har många olika mål för sin politik. Det är ett enkelt sätt att uttrycka att lite vad som helst kan hända eftersom det ändå är i linje med regeringens politik. Hur många mål som finns vet vi inte riktigt eftersom det inte är redovisat på ett transparent sätt. Vad regeringen tror om reformerna döljer regeringen också för allmänheten att ta del av genom att inte ge någon redovisning. Är detta ett bra sätt att sköta det svenska skattesystemet på? 41 Finansminister (S): Det är ett extremt högt tonläge från i vanlig ordning. Han säger att renovering av maskiner är att manipulera skattesystemet. Jag antar att det är ROT-avdrag för reparation av vitvaror som ska vara att manipulera skattesystemet. Mindre reparationer av kläder, textilier och skor ska också vara att manipulera skattesystemet. På vilket sätt, , är det att manipulera skattesystemet att få avdrag för att renovera ett kylskåp? Alliansregeringen införde ROT-avdrag för reparera ett tak, måla om en vägg eller reparera ett golv. Varför är inte det att manipulera skattesystemet när det ena är att manipulera skattesystemet? menar kanske också att det är att manipulera skattesystemet att ha sänkt moms på mindre reparationer. Under tid sänktes momsen på restaurangområdet. Varför är det ena att manipulera skattesystemet och inte det andra? Det är ett märkligt sätt att resonera på. undrar också om inte finansministern borde sätta ned foten och stoppa ett litet parti från att genomföra det som inte har så stor sysselsättningseffekt. Hur tänkte när han arbetade för sin företrädare ? Det är kanske något självupplevt. Det här är ett förslag som jag tror inte har stora sysselsättningseffekter men det har positiva sysselsättningseffekter. På tid införde alliansregeringen en del reformer som hade direkt negativa sysselsättningseffekter. Inte minst vårdnadsbidraget drev ett litet parti i alliansregeringen hårt, och det hade direkt negativa sysselsättningseffekter. Det skrev man också i den budgeten. Borde inte och ha satt ned foten ? 42 (M): Jag kunde fortfarande inte i svaret från finansministern höra någon typ av väg framåt för att få fram lägsta arbetslöshet 2020. I svaret kunde vi höra att förslaget om sänkt moms på mindre reparationer, exempelvis cyklar och skor, främst syftar till att öka incitamenten till att laga eller ändra redan tillverkade varor i stället för att köpa nya. Några större förhoppningar om jobb andas inte direkt i det svaret. Det ligger i linje med vad finansministern i en intervju i SVT gav uttryck för när hon sa att använda momsen för att öka sysselsättningen är ett mycket dyrt och ineffektivt sätt att använda skattebetalarnas pengar. Däremot blir det lite förbryllande när finansministern i samma intervju får frågan om varför hon motsätter sig sänkt moms i en sektor men i stället vill gynna en annan. Då svarar finansministern att momssänkningen är betydligt billigare. Min egen reflektion är att en regering som säger sig sätta jobben först lägger fram ett förslag som säkert leder till att cykelverkstäder och skomakare kan få en ökad lönsamhet och, som någon skrev, få ut en veckas semester till. Det lär inte leda till fler jobb. Jag har inga problem med att skomakaren och cykelreparatören hemma i får en ökad lönsamhet, men själva säger de att det inte är momsen som är problemet. Att reparera och återanvända är bra för miljön, men varför inte prioritera en bransch som både leder till att fler får jobb och gynnar miljön genom att människor lägger pengar på tjänster i stället för prylar? Då kan vi verkligen tala om att miljöbelastningen från produktionen av nya varor minskar. Dessutom utförs tjänsten i . Det är fråga om en ökad tjänstesektor som håller igång vår egen ekonomi. Menar finansministern allvar med att sänkt moms på reparationer utanför hemmet är mer kostnadseffektivt för både miljön och jobben i förhållande till att fler får jobb inom RUT-sektorn? 43 (M): Jag håller med finansministern om att vårdnadsbidraget inte skapar några arbetstillfällen utan tvärtom bidrar till att dämpa sysselsättningen. Det är bra att vårdnadsbidraget har avskaffats. Det berömmer jag gärna finansministern för. Det hjälper dock inte att man gör en positiv justering när man gör många förändringar som är till det sämre. Finansministern frågade hur vi resonerade kring olika skatteåtgärder . Vi hade ett tydligt mål: full sysselsättning. Alla människor som vill och kan arbeta ska också ha ett jobb att gå till. Det är samma målsättning som alltjämt dominerar vår politik. När vi gjorde förändringar i skattesystemet var det just för att nå detta mål. Det betyder inte att varje enskild förändring visade sig vara den bästa, men det var målet för varje förändring. Sedan kan man ompröva, ändra och göra nytt under resans gång. Det är självklart för ett reformistiskt parti som att man kastar ut det som visar sig fungera sämre, gör mer av det som visar sig fungera bra och är beredd att testa nya saker. Den stora skillnaden mellan den här regeringen och den regering som vill leda är att den regering som vill leda vill göra skatteförändringar som ger fler jobb. Den här regeringen gör tvärtom. Man höjer skatter som kostar jobb genom att till exempel halvera RUT-avdraget. Sedan inför man skattelättnader som man inte bedömer ger några jobb, till exempel olika krångliga avdrag för reparation av textilier och andra saker som krånglar till skattesystemet, försvagar legitimiteten och driver ned intäkterna men inte har starka positiva sysselsättningseffekter. Jobbskatteavdraget ger ungefär 130 000 fler arbetstillfällen. Det försämrar finansministern. RUT-avdraget ger ungefär 20 000 arbetstillfällen. Det försämrar finansministern. Här går det bra att höja skatten. I stället sänker man skatten på sådant som inte bedöms ha positiva sysselsättningseffekter. Det är just för denna paradox – att ministern är beredd att sänka skatter som inte ger jobb men , för att betala för det och annat, vill höja skatter som kostar arbetstillfällen – som den här regeringen och måste ställas till svars. De måste svara på hur de faktiskt vårdar skattesystemet och vilka skattereformer de föreslår. Och, herr talman, är det rimligt att får sitta inne i kärnan på och diktera den här typen av villkor? Ska egna hemkokta förslag utan evidens eller teoretiskt stöd för att de ökar arbetsutbudet få dominera skattepolitiken över åtgärder som faktiskt skulle kunna öka arbetsutbudet? Vilken reform, eller vilka reformer över huvud taget, har presenterat som förväntas öka arbetsutbudet i samhället? Nästan ingen – eller kanske till och med inga alls. Det är väldigt allvarligt, för de flesta som slår upp en valfri bok om arbetsmarknadsekonomi kommer på ena eller andra sidan att hitta att det som långsiktigt styr sysselsättningen är arbetsutbudet. Finansministern väljer att presentera skatteåtgärd på skatteåtgärd som minskar arbetsutbudet i samhället i stället för att öka det. Är det en rimlig avvägning av hur skattepolitiken ska se ut? Eller, herr talman, är det så att har kopplat ett sådant starkt grepp här att det inte spelar någon roll? Det är inte sysselsättningen utan sammanhållningen med som är ankaret för politiken. 44 (S): Den här interpellationsdebatten är snarlik den föregående, och den åskådliggör de stora skiljelinjerna när det gäller sysselsättningspolitik. Den socialdemokratiskt ledda regeringen tror att utbildning mot de arbeten som finns, kompetensutveckling och att gå vidare på värdeskalan är det avgörande viktiga. För det krävs det samverkan mellan näringspolitik, arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik. Vad förespråkar är att subventionera vissa sektorer och satsa på låglönejobb. Jag vill ställa en fråga till interpellanterna. Jag sitter liksom ni i skatteutskottet och läser intresserat alla motioner. har motionerat om avdragsrätt för att utöva golfsport, avdragsrätt för att segla och avdragsrätt för att ha en häst att rida runt på. Hur många nya jobb skapar det? Och ni som lovsjunger RUT:s välsignelser, kan ni berätta för mig vad det beror på att , , , , , , , och – höginkomsttagarkommuner i en klass för sig – har så många som behöver ? Varför finns det inte andra stadsdelar och kommuner – eller andra – med på den skalan, ? Behöver människor i och tjänster i större utsträckning än andra? Det är en viktig frågeställning, tror jag, för er som en gång kallade er det nya . Men jag förstod ju att det bara var ett skämt. Grundläggande i politiken är att jobb skapas genom att man ökar efterfrågan. Nya arbetstillfällen tillkommer som man utbildar människor till. ser vi redan effekter av den politiken. Arbetslösheten minskar – radikalt för unga men också för långtidsarbetslösa. Det fungerar att höja skatten och utöka verksamheter i det gemensamma som kommer barnen i liksom barnen i till nytta, som kommer barnen i liksom barnen i till nytta, nämligen verksamheter riktade till alla. Så kan man använda samhälleliga resurser i stället för att ha avdrag för hästen, segelbåten eller golfträningen. 45 Finansminister (S): har fortfarande inte svarat på frågan. Han sa att jag manipulerar skattesystemet när vi inför möjlighet till avdrag för att renovera vitvaror och sänkt moms för reparation av cyklar, textilier och annat. Varför är det att manipulera skattesystemet? Jag antar att inte menar att han själv satt och manipulerade skattesystemet när man införde ROT-avdrag för renovering av till exempel golv eller tak eller när man införde sänkt moms för restauranger. Givet det höga tonläge hade i början av den här interpellationsdebatten tycker jag att det vore klädsamt om svarade på hur han resonerar kring den frågan. Självklart är det inte så att dikterar villkoren. Jag tycker att sänkt moms på reparationer är ett bra förslag. Jag tycker att vi ska komma bort från slit-och-släng-samhället. Jag tycker att det är bättre att man renoverar än att man slänger. Därför tycker jag att det kan finnas anledning att lägga skattepengar på att halvera momsen på de tjänsterna. Jag noterar att både och säger att regeringen halverar . De vet båda två att det inte är korrekt. Det är taket för som halveras, och det berör av dem som använder RUT-tjänster. Däremot utvidgar vi RUT-avdraget så att det kommer att beröra betydligt fler personer. Båda interpellanterna frågar hur regeringen bedriver politik och vilken politik vi har för att fler människor ska komma i sysselsättning. Vi har från regeringens sida varit tydliga med regeringens jobbagenda, hur vi vill få fler människor i sysselsättning. Det som är tydligt för den som är ute och träffar företagare nu när ekonomin går starkt framåt och sysselsättningen ökar mycket – det blev ju inte tusentals arbetslösa ungdomar när vi höjde ungdomsarbetsgivaravgifterna; tvärtom sjunker arbetslösheten bland ungdomar snabbare än den övriga arbetslösheten – är att det de efterfrågar är personal med rätt kompetens. Det är en stor arbetskraftsbrist som upplevs på många företag, och regeringen har viktiga åtgärder för att vidga de flaskhalsarna. Det handlar om 50 000 matchnings- och utbildningstillfällen för att företag ska kunna hitta rätt kompetens. Det är en omfattande satsning. Vi gör också omfattande satsningar på att få upp bostadsbyggandet så att människor ska kunna flytta dit där jobben finns. Vi genomför omfattande investeringar på järnvägsunderhåll, så att arbetspendlingen ska bli lättare, vilket vidgar arbetsmarknaderna och också vidgar de flaskhalsar vi ser. Det är en oerhört viktig politik för att fler människor ska komma i sysselsättning, så att vi får ned arbetslösheten. Därutöver bedriver regeringen en aktiv näringspolitik, där en närmare samverkan mellan näringslivet, det offentliga och akademin är en när vi ska fortsätta bygga och utveckla det svenska näringslivet. 46 (M): Jag blir alltid lika fascinerad av , som ständigt fokuserar på och annat i stället för på dem som faktiskt får sitt första jobb. Det är därför är det enda i . Det är också därför i sin vårmotion väljer att dubblera RUT-avdraget. Vi gör det lönsamt att gå från bidrag till arbete. Vi satsar på yrkesutbildning och på kompetenskartläggning . Vi ställer krav på att människor som går på bidrag anstränger sig för att få ett jobb. Det ska alltid löna sig att arbeta. Regeringen skriver i sin vårproposition att den svenska modellen bygger på att alla är med och bidrar. Ändå höjer man bidragen, gör det mindre lönsamt att gå från bidrag till arbete, fördyrar för unga och äldre att få jobb och gör det mindre lönsamt att utbilda sig och arbeta . Regeringens svar på hur man vill möta morgondagens utmaningar är traineejobb, som inte blir särskilt många, och senast 5 000 beredskapsjobb . Hur kan finansministern säga sig företräda den svenska modellen som hon och bedriver en politik som gör att allas vilja att arbeta faktiskt inte tas till vara? 47 (M): Först och främst vill jag säga att jag uppskattar deltagande i debatten. Jag hoppas att han väljer att delta vid fler tillfällen framöver också, om inte annat för att det är många som känner stor oro inför den sönderfallande regering vi har och det sätt sköts på. Det blir en tydlig påminnelse om att det kunde ha varit värre. Det är också tydligt att behöver läsa handlingarna noggrannare. Det finns inga sådana förslag från som hänvisar till. Många människor funderar nog på regeringens prioriteringar. Vi har ett finanspolitiskt ramverk som finansministern har slagit i spillror. Vi har underskott i statens finanser , trots högkonjunktur. Vi har ett utanförskap som växer mot 1 miljon människor. Det är ungefär 250 000 människor som har kommit till och behöver komma in på arbetsmarknaden. Då väljer finansministern att lägga mycket krut och energi på ett avdrag för reparationstjänster. Finansministern hänvisar till aktiva näringspolitik, som vi ju vet blev till förtidspensioneringar av 19‑åringar och utökat sjuklöneansvar för företag – så mycket för den aktiva näringspolitiken! Finansministern frågar mig om inte också vi i Alliansen är beredda att manipulera med skattesystemet och om RUT-avdrag och jobbskatteavdrag inte är just sådana åtgärder. Visst är det så. Det är därför jag är tydlig och säger att när vi gör justeringar i skattesystemet handlar det om att skapa arbetstillfällen, vilket de här reformerna gör. Då handlar det om att långsiktigt säkra välfärdens finansiering. Finansministern är inne och pillar i skattesystemet utan att det blir fler jobb och utan att finansieringen stärks. Därför är jag och många med mig oroliga. 48 (S): Det finns något oerhört utmanande och klassmässigt i den agitation som bedriver. Du som förlorar jobbet ska också komma ned till en oanständig ersättningsnivå, ty då är du mer engagerad i att söka jobb. Du som får en svår sjukdom ska fasas ut ur sjukförsäkringen – pang! – , medan de som har det bäst beställt i vårt land ska få fördubblade möjligheter till avdrag i förhållande till den nivå som en gång var och som vi nu har halverat för att de ska kunna använda tjänster i hemmet. Ni vill över huvud taget inte kommentera att jag räknade upp de tio kommuner i landet som är rikast. Jag respekterar alla som bor där. De ska kunna köpa sina tjänster. Men varför ska människor som har sämre inkomster och utgångsläge vara med och betala för det? Den frågan ville ni över huvud taget inte beröra. Jag tror att en utsliten undersköterska eller en pensionerad byggnadsarbetare kanske är i större behov av tjänster än de som har så goda inkomster att de själva kan betala för dem. Detta är den avgörande och tydliga konfliktfrågan. är ett pålitligt parti med sin kärna bland grosshandlare. 49 Finansminister (S): Det är väldigt svårt att hänga med när pratar. När jag inför ett avdrag för reparationer är det att manipulera skattesystemet, men när gör det är det för att fler människor ska komma i arbete. På vilket sätt – detta är en retorisk fråga – kommer fler i arbete när man reparerar ett golv än när man reparerar ett kylskåp? Detta hänger ju inte ihop! När jag sänker momsen på reparation av cyklar och skor är det att manipulera skattesystemet. När sänker momsen på restauranger är det för att fler ska få jobb. Men det skapas ju inte fler jobb per skattekrona i restauranger än när man renoverar cyklar. Troligen är det tvärtom. argumentation hänger inte ihop, och det är bekymmersamt att den här kammaren ska behöva ta del av den typen av argumentation. Det är högt tonläge men utan grund. Den här regeringen bedriver en ansvarsfull politik. Vad gäller statsfinanserna har vi vänt den utveckling som var under åtta alliansår, med underskott som ökade , år . Det var ständigt ökande underskott som vi såg till att vända när vi tog över. har vi minskande underskott och går åter mot balans och överskott i de offentliga finanserna. Den här regeringen tar ansvar. Vi tar också ansvar för jobbpolitiken, och vi ser hur våra åtgärder får effekt. Fler människor får möjlighet till en vidareutbildning, fler kan få en ny bostad och fler kan pendla till jobbet. Vi ser resultaten. 80 000 fler har ett jobb att gå till. Ungdomsarbetslösheten sjunker och långtidsarbetslösheten är bland de lägsta i EU. Det är resultatet av den här regeringens politik. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2015/16:571 om företagares försäkringsskydd 50 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att personer som startar och driver företag i aktiebolagsform ska omfattas av likvärdiga regler under uppbyggnadsskedet som gäller för andra företagsformer. har även frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att företagare, oavsett företagsform, ska kunna få fiktiv SGI under uppbyggnadsskedet. Regeringen är mån om att förbättra näringslivsklimatet. Små och medelstora företag är de viktigaste jobbskaparna i . Därför kommer regeringen att fortsätta stärka förutsättningarna för att starta företag och för att befintliga företag och potentiella företag ska kunna växa, exportera och anställa fler. En trygg och förutsebar sjukförsäkring är en del i det arbete som pågår. Jag delar uppfattning att det finns ett stort värde i att den som startar företag känner sig trygg i att försäkringssystemet finns där om han eller hon blir sjuk, får barn eller tvingas lägga ned företaget. De offentliga trygghetssystemen ska inte vara utformade så att de hämmar entreprenörskap och leder till att människor avstår från att starta företag. Frågan om uppbyggnadsskede har behandlats av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Slutbetänkandet innehåller förslag om såväl uppbyggnadsskedets längd som att företagare som bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform ska omfattas av likvärdiga regler under uppbyggnadsskedet som egenföretagare. Företagares villkor i trygghetssystemen är en viktig fråga och reglerna för uppbyggnadsskede är därför någonting vi arbetar vidare med, och ärendet bereds i . 51 (C): Jag uppskattar verkligen det positiva svaret från ministern. Jag är glad över att ministern uttrycker sig så positivt när det gäller att stärka förutsättningarna för att starta och driva företag och för att anställa fler i företaget. Det är ju en väldigt viktig del i att skapa arbetstillfällen i vårt land. Visst är sjukförsäkringen tillsammans med andra trygghetssystem väldigt viktiga i sammanhanget. Det är kanske en av de viktigaste sakerna förutom startkapital. Men jag kan ju inte låta bli att säga att vi inte är så väldigt överens. Vi har ju ganska radikalt olika åsikter om möjligheterna att starta och driva företag. Den nuvarande regeringen har försvårat inte minst för kvinnor att driva företag, till exempel inom RUT-sektorn där det har skett försämringar. Det har också blivit problem med att driva verksamheter enligt lagen om valfrihet inom vård och omsorg. senast kom också de ökade sjuklönekostnaderna som en hämsko. Men det var uppstartsskedet och tryggheten som var det viktiga. Alla vet vi att fyra av fem arbetstillfällen finns inom de små och medelstora företagen. Man måste först starta ett företag för att kunna anställa. Där är trygghetsfrågorna de absolut viktigaste. Man vill inte äventyra tryggheten som finns i de förmåner som man har tjänat in om man blir sjuk, föräldraledig eller måste lägga ned sitt företag. Det är här det finns brister. Det skiljer sig mellan olika företagsformer. Handelsbolag, enskilda firmor och aktiebolag har helt olika förutsättningar för att kunna ha trygghet. För handelsbolag grundar sig det hela på nettointäkten. Men för aktiebolag gäller den lön som man tar ut. Dessutom kan ägarna av handelsbolag och enskilda firmor få en så kallad fiktiv SGI, som ministern sa, under uppstartsåren. I den parlamentariska socialförsäkringsutredningen kom vi med förslag om att alla företagsformer skulle hanteras lika, att möjligheterna skulle vara desamma när det gäller den fiktiva SGI:n, jämförelseinkomsten, och att man skulle utöka den från 24 . Ministern säger att man ska genomföra det. Då undrar jag: När? Jag vill inte vänta , absolut inte. Och vad kommer förslagen att innehålla? Det vill jag och alla som vill starta, driva och utöka sin verksamhet veta. Tala nu om, ministern, vad det kommande förslaget innebär! När kommer förslaget att bli verklighet? Tiden går, och vi behöver människor som vill starta och driva företag . 52 Socialförsäkringsminister (S):