prot · H30984 · 2016-03-22 00:00:00 — Åter till och slutsatserna från det: har tagit ett stort ansvar i flyktingkrisen. tog vi emot ungefär 160 000 asylsökande i . Det var en stor utmaning. För att lätta lite grann på trycket i ansökte regeringen om möjlighet till omfördelning av några av dessa asylsökande. står det klart att det inte blir någon omfördelning från till andra medlemsstater. Då är min fråga till statsministern: Hur ska hantera det faktum att någon omfördelning från inte kommer att ske? Jag vill fortsätta lite grann på frågorna om stöd till . Jag blev väldigt bekymrad när jag hörde om rapporterna från Lesbos, där flyktingar nu enligt uppgift låses in i fängelseliknande läger. Alldeles uppenbart är det så att inte klarar av att möta situationen och är i väldigt stort behov av hjälp. Jag vill verkligen understryka det som bland annat var inne på tidigare om att skyndsamt måste ge besked om hur vi kan stödja i det här arbetet för att avtalet ska kunna fungera på ett rättssäkert och humant sätt i enlighet med internationella regler och konventioner. 35 Statsminister (S): Då är det bra att vi redan har gett besked. Vi är beredda att ställa upp med personella resurser och fordon – det kan vara båtar – men vi vill också att och de som agerar där nere säger vad de vill ha hjälp med. Vi kommer inte att bara skicka ned saker och hoppas på det bästa, utan vi vill att det ska vara ordning och reda. När vi får de konkreta beskeden är myndigheterna beredda. Vi har gett dem uppgifter om vad vi är beredda att bistå med, så det är redan gjort. hade en synpunkt om vår attityd. Vad jag säger är att inte bara kan åka ned och säga hur allt ska bli. Vi bestämmer inte ensamma. Däremot är vi en tydlig röst, och det tycker jag manifesteras rätt bra i den internationella tankesmedjan, så att säga. får nog räknas som nummer två i EU efter vad gäller inflytelserikhet. Jag tycker att det är rätt bra. Även vad gäller omfördelningen får man välja utifrån rådande situation. Det är korrekt att hade begärt en omfördelning inom ramen för de 54 000 som inte ville ha. När nu den omfördelningen inte har fungerat så där alldeles lysande, för att uttrycka det försiktigt, får man välja sin strid också här. Endera står vi på oss och säger att vi absolut ska ha den omfördelningen, eller så ser vi till att det i det här fallet prövas om detta går att använda för att få stopp på människosmugglingen mellan och EU och i stället få till stånd lagliga vägar och en ordnad migration. I det här fallet och i är bedömningen att det är bättre att se till att använda det just . Vi vet inte om alla 54 000 behöver användas för det här, och då återstår naturligtvis krav på omfördelning från . 36 (M): Återrapportering från Europeiska rådets möte Bakgrunden till min fråga om omfördelning är att jag upplever att regeringen talar lite grann med kluven tunga när det gäller de här frågorna. blev det som sagt klart att det inte blir någon omfördelning från , och , det vill säga i går, presenterade regeringen politiska prioriteringar på EU-området. En av de prioriteringar som regeringen lyfte fram i går är att gemensamt fattade beslut om att stärka det befintliga systemet skyndsamt genomförs samt att blir föremål för omfördelning. Jag tycker att det är lite märkligt, herr talman, att statsministern tyckte att det inte är något konstigt att vi avsäger oss möjligheten till omfördelning men i går sa att omfördelningen är en av de svenska prioriteringarna på EU-området. På behandlades även miljö och klimat och ratificering av . Jag skulle vilja fråga statsministern hur tidsplanen ser ut för EU:s ratificerande. 37 Statsminister (S): Ursäkta, men kan jag få höra frågan om ratificering igen? 38 (M): Jag frågade statsministern om hur tidsplanen ser ut för EU:s ratificering av . 39 Statsminister (S): Ursäkta, men eftersom detta inte berörs av den här rapporteringen har jag inte förberett det. Jag kan inte i huvudet exakt när det ska ratificeras. Det är lika bra att säga det direkt. När det gäller omfördelningen är det inte klart. Vad som gäller nu är att de 54 000 som inte ville vara en del av står till förfogande. Ifall de 18 000 som finns i samarbete med UNHCR inte räcker för det här ändamålet finns 54 000 till. Vi vet ännu inte om de över huvud taget används, och därför kvarstår vår begäran hos – om de inte används ska vi kunna ha en del av dem. Därför tänker vi inte släppa det kravet. Kommissionen har lovat oss detta. Ännu har det inte kommit något förslag för att få ordning på den här svåra situationen. Vi har sagt: Okej, kan de göra nytta här prövar vi den vägen. 40 (M): Statsministern har fått två eller tre frågor om vad kan göra för att bistå grekerna i att se till att det här avtalet verkligen fungerar i praktiken. Statsministern har försökt glida undan ett svar på frågan genom att säga att grekerna först måste klargöra vad de vill ha hjälp med. Problemet är att grekerna behöver hjälp med allt. Det är för lite poliser, för lite asyltjänstemän och för lite av allt. Ett antal länder i har tydligt klargjort vad de är beredda att bidra med. Återrapportering från Europeiska rådets möte har sagt att de är beredda att skicka 200 poliser. Både och har sagt att de är beredda att skicka 100 asyltjänstemän var. Till och med har deklarerat vad det är för typ av resurser de är beredda att skicka ned dit. Ska avtalet med verkligen fungera gäller det att alla länder tar sitt ansvar. undflyr den sitt ansvar. undflyr ansvaret här i kammaren och svarar inte på frågan vad det är kan bistå med. 41 Statsminister (S): Jag ska igen läsa upp det jag sa i inledningsanförandet. och har redan erbjudit personella och materiella resurser till Frontex. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap förbereder insats. ser just över hur man kan bidra. Förutsättningarna för att bidra analyseras löpande. gäller det framför allt den individuella prövningen som har bett om hjälp med och därutöver ordningsmakt och annat stöd. Det kan också gälla prefabricerade hus. Men det är ingen vits att alla länder skickar ned sitt och säger att nu gör vi det och det utan att det koordineras. Det är väl rimligt att vi ser över det. Vi kan säga vad vi är beredda att bidra med. Det är precis det jag läste upp. Sedan måste man därnere säga: Om ni gör det, kan ni göra det, och ni göra det. Det gäller att inte alla kommer med samma insats, för då är det inte till stor hjälp. Här krävs både att vara tydlig med vad vi kan bidra med och att se till att det koordineras så att det gör nytta där nere. Om vill göra någon inrikespolitisk poäng av detta får de göra det. Vi har från regeringens och myndigheternas sida varit tydliga om vad vi kan bidra med. Det måste faktiskt koordineras. 42 (M): Det som precis läste upp här och som han sa inledningsvis är vad uppgörelsen handlar om. Det är vad alla andra europeiska länder har förpliktat sig att bidra med. Men är ett av de länder som inte specificerar vad det handlar om. Det är olyckligt. Man får väldigt mycket känslan av att det är fråga om att regeringen försöker att glida undan ansvaret att verkligen dra sitt strå till stacken. Vi vet hur ansträngd den svenska poliskåren är här i . Vi vet hur ansträngt är. Det sätter bilden av att vi försöker att på alla möjliga sätt slippa undan att precisera vad det är vi vill bidra med. Om alla länder gör så kommer uppgörelsen att falla av samma anledning som vi var tvungna att träffa uppgörelsen. Det var för att länder inte var tydliga med sitt ansvarstagande i att ta emot asylsökande. 43 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är en lite märklig argumentation från . Han står och säger att vi vet hur ansträngt det nu är med polisen och hos andra. Är det då inte rimligt att polisen själv får avgöra vad den kan bidra med? Vi har sagt att vi gärna bidrar med det behöver hjälp med i den individuella prövningen. Det kan innehålla både experter som gör själva prövningen och i ett senare skede också polisinsats. Men det gäller att myndigheten själv får avgöra vad den kan bistå med. Det är inte så mycket mer att svara på. Vi har varit väldigt tydliga mot . Jag har själv till regeringschefen sagt att vi kommer att bistå. Vi håller på att analysera det. Vi har sagt vad det kan komma att vara. Men det är också viktigt att självt och de som arbetar därnere får koordinera det så att inte alla skickar samma . Jag tror att det är en klok lösning. Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Anmälan om ändrat slutdatum för ersättare vice talmannen anmälde att (KD) skulle tjänstgöra som ersättare för (KD) till och med i stället för till och med som tidigare meddelats. § 3 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i kulturutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald till och med , i stället för till och med som tidigare meddelats, till § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2015/16:16 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från näringsutskottet. § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2015/16:490 Interpellation 2015/16:490 En mer jämställd asylpolitik av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 6 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM55 Beslut om ekonomiskt partnerskapsavtal med SADC KOM(2016) 8, KOM(2016) 18 till utrikesutskottet § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:NR1 till utrikesutskottet 2015/16:3334 och 3336 till justitieutskottet § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:FiU30 Amorteringskrav 2015/16:FiU40 Medgivande för att ingå ett avtal om lån till () 2015/16:JuU14 Genomförande av EU:s direktiv om penningförfalskning 2015/16:SkU27 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändringar i direktivet om administrativt samarbete på skatteområdet – land-för-land-rapportering (DAC 4) 2015/16:SkU28 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion 2015/16:TU12 Tillsynsbestämmelser till följd av TSM-förordningen 2015/16:NU13 Exportstrategin 2015/16:NU12 Politik för hållbart företagande 2015/16:TU10 Yrkestrafik och taxi 2015/16:CU14 Hyresrätt m.m. 2015/16:KU11 Granskning av kommissionsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet m.m. 2015/16:KU12 Trossamfund 2015/16:KrU9 Kulturarvsfrågor 2015/16:AU7 Arbetsrätt § 9 Svar på interpellation 2015/16:476 om regeringens hantering av fas 3 44 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vad regeringen har gjort för att annan behandling av personer i fas 3 ska komma till stånd sedan regeringsskiftet och om alla de som finns i fas 3 kommer att vara i annan sysselsättning . Så sent som redogjorde jag i en interpellationsdebatt med för flera av regeringens insatser för personer i sysselsättningsfasen. Jag vill återigen passa på att redovisa regeringens politik på detta område. Den tidigare regeringens politik för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin med tidsgränser och detaljstyrning innebar att få gick vidare till arbete eller studier och att antalet deltagare i den så kallade fas 3 ökade. För deltagare i den tidigare fas 3 har regeringen infört en särskild studiesatsning med möjlighet att studera , med bibehållet aktivitetsstöd vid komvux inklusive yrkesvux, universitet och högskola samt inom yrkeshögskola. Förordningen om extratjänster trädde i kraft , och arbetet med extratjänster har påbörjats. trädde ett antal förordningsändringar i kraft som innebär att inflödet av nya deltagare till dagens sysselsättningsplatser stoppas och att fas 3 ska vara avvecklat till . Vidare har regeringen ökat möjligheterna för dem som har varit arbetslösa att ta del av arbetsträning. Personer som står långt ifrån arbetsmarknaden behöver ofta flera insatser som följer på varandra. Regeringen anser att arbetsträning är en viktig byggsten som, till skillnad från sysselsättningsplatserna, ställer krav på anordnare att anpassa insatsen utifrån de behov som deltagaren har för att komma närmare arbetsmarknaden. Extratjänsterna har utvidgats till att även omfatta verksamhet hos myndigheter som utövar offentliga befogenheter. Ytterligare förändringar som skett från är att jobb- och utvecklingsgarantins fasindelning och kravet på specifik nivå av aktiviteter avskaffats och att samtliga deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har möjlighet att deltidsstudera vid sidan om deltagande i garantin. Regeringen har också förlängt möjligheten till studier i svenska för invandrare inom garantin från . En ny satsning på yrkesinriktade kurser inom bristyrken på folkhögskola har dessutom införts. Därutöver har regeringen tagit ett steg för att tillvarata det viktiga arbete som de arbetsintegrerande sociala företagen gör genom att besluta att genomföra en treårig satsning där totalt tillförs för sysselsättningsfrämjande insatser via arbetsintegrerande sociala företag. Som ett led i detta arbete har fått i uppdrag att i samverkan med Arbetsförmedlingen utarbeta och genomföra ett nationellt program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerande sociala företag startar och växer för att därigenom öka antalet sysselsatta. Ett arbete har också initierats inom för att se över hur man kan stärka socialt företagande och sociala innovationer. Sammantaget innebär regeringens politik flera nya satsningar men också att förvaringen av människor i sysselsättning som inte leder vidare upphör. Det är en stor förändring att Arbetsförmedlingen nu kan erbjuda insatser som utgår från varje individs behov och att förutsättningar ges för att fler ska få ett arbete eller börja studera. Arbetsförmedlingen har dessutom tillförts ökade medel för att kunna ge individanpassade insatser. 45 (M): Jag ska be att få tacka statsrådet för svaret. Det är ett långt och detaljerat svar om allt som regeringen hoppas på ska fungera för denna grupp av långtidsarbetslösa. Den har vuxit sedan den nya regeringen tillträdde, från 35 000 till ca 39 000 personer. Anledningen till min interpellation som besvaras var ett reportage i om avvecklingen av fas 3. Där skrivs det om snigelfart och deltagare som är kritiska. Man är kritisk mot Arbetsförmedlingens hantering med mera och även att det endast finns ca 100 av de extratjänster som ska ersätta fas 3. Arbetsmarknadsministern citeras även på ett annat ställe. Det jag reagerar på är det som står nästan sist. Arbetsmarknadsministern säger: Många har blivit illa behandlade av den gamla regeringen. Jag tycker att det är ett märkligt påstående från en minister. I går hörde jag om en person som har blivit avstängd från fas 3 – en 62-årig man med psykiskt handikapp. Han har blivit hänvisad till en studieförberedande utbildning på folkhögskola. av arbetslöshet slängs han ut från en trygg plats i fas 3 där han har fungerat mycket väl – detta på tal om att bli illa behandlad. Sedan regeringen tillträdde har många långtidsarbetslösa tillkommit trots löften förra valet om en snabb avveckling. Om ska det hela vara avvecklat, precis som ministern skriver. Men det går väldigt långsamt. Det borde ha varit 1 000 personer som får en annan form av sysselsättning. Men så är det inte; det är 114 personer till och med februari månad. Det är ett riktigt dåligt resultat med tanke på det höga tonläget och alla de stora löftena före valet. Det visar också att regeringen nog även underskattar hela utmaningen och uppgiften. När vi i Alliansen sjösatte fas 3 gjorde vi det för att alla de som stod allra längst bort – många människor med kanske i arbetslöshet – skulle komma tillbaka till normala rutiner, få ett sammanhang och känna meningsfullhet av sysslolöshet. Exakt detta har fas 3 lyckats bra med, vilket inte alltid har kommit fram i debatten. Majoriteten har varit nöjd. Det som inte heller har kommit fram är att många har fått jobb. var det 23 000 personer som gick till jobb eller sysselsättning. Det var många som var gömda och glömda under tid. Det är dessa människor vi talar om . Det är en stor utmaning. Det som sker är att Arbetsförmedlingen ska avveckla fas 3. Människor skickas hem i väntan på att få höra om någonting annat. Jag har hört om två personer som bara har fått gå rakt hem och sätta sig vid köksbordet. Vad är det för sorts bra sysselsättning? stänger goda verksamheter ned i ideella organisationer och i sociala företag. Det är många som har varit duktiga och haft omvittnat högt deltagande och bra resultat. En verksamhet hörde av sig till mig i går och sa: gråter deltagarna när de får besked från Arbetsförmedlingen. Man kan undra hur Arbetsförmedlingen sköter avvecklingen. Vad händer med de människor som inte längre ska få vara kvar? Är ministern nöjd med arbetet med avvecklingen och resultatet av sina reformer? Hur går det med extratjänsterna, som har utvidgats till att omfatta även myndigheter? Jag läste någonstans att det inte har tillkommit en enda inom . Där Socialdemokraterna har majoritet i landet och styr landstingen har man inte lyckats klämma fram ett enda jobb som extratjänst. Det är mycket ord men lite resultat. Det är anledningen till att jag har ställt interpellationen och kommer att fortsätta följa utvecklingen. 46 Arbetsmarknadsminister (S): Här står två grundläggande olika synsätt mot varandra. , , står för det ena. När styrde sänkte de ersättningen till arbetslösa, de placerade arbetslösa i återvändsgränden fas 3 och de förklarade att det var den enskildes fel att man var arbetslös. Vi socialdemokrater har en helt annan syn. Vi ser till varje människas förmåga och resurser. Det handlar om att få människor att växa. Det handlar om att ge människor förmågan att använda sina egna resurser för att kunna komma tillbaka till arbete. Det handlar om att rusta människor tillbaka till arbete. Därför satsar vi stort på utbildning – många olika former av utbildning. När från styrde låg långtidsarbetslösheten still. Ingenting positivt hände med långtidsarbetslösheten som fas 3 växte. Det är mycket glädjande. Men det är från en hög nivå – inte i internationell jämförelse men i svensk jämförelse. Det kommer att behövas fler insatser för att säkerställa att alla människors arbetskapacitet verkligen tas till vara på arbetsmarknaden. Då kommer det att krävas flera olika insatser. Jag har i mitt svar redogjort för den mångfald av insatser som regeringen har beslutat om. 47 (M): Det sker en smutskastning som gäller hur elak alliansregeringen alltid har varit, hur vi har kastat människor hit och dit och hur vi inte har gjort någonting rätt. Låt mig påminna än en gång om att vi styrde rådde den djupaste ekonomiska kris. Likväl kom det till 350 000 nya jobb . Det är ett exceptionellt resultat. Vi blev ett tag korade till de bästa i världen. Så illa kan det alltså inte ha varit, men smutskastningen är alltid likadan. Jag är övertygad om att och regeringen har ett gott syfte: att göra något gott för de här människorna. Jag har inte tänkt raljera över det, men jag tror att man underskattar den enorma utmaning det handlar om. Det finns ingen quickfix, framför allt inte när regeringen inte har några nya idéer. Det är gammal retorik : arbetsträning, arbetsmarknadsutbildningar, praktik och annat. Extratjänsterna, som var en sådan stor grej inför valet, har inte blivit någon succé . Om har halva tiden av mandatperioden gått. Vi får se vad resultatet är då, men det är ganska svagt. Att det går bra för nu och att långtidsarbetslöshet och annan arbetslöshet sjunker har ingenting med regeringen att göra, utan det är ren tur. Er budget och er politik har gällt . Med den minsta lilla konjunkturnedgång skulle det spricka. Klyftan mellan dem som har jobb och dem som kommer allt längre från jobb växer tyvärr. I och med de nyanlända till kommer vi framåt 2017–2018 att stå inför en stor utmaning när de ska ut på arbetsmarknaden. skriver i sitt svar om alla de reformer – eller förhoppningar ska man väl kalla dem – som man tror på. Men det är som vanligt med den här regeringen: mycket ord och lite resultat. Det är ett högt tonläge och väldigt lite ödmjukhet. Man ska satsa 60 miljoner på sociala företag. Det är nästan löjligt. De sociala företagen har tagit hand om många människor och fått god ersättning för det. De har fått upp människor på banan. Det är inte för inte som 23 000 kom i jobb eller utbildning från fas 3 . Men många av dessa företag har redan börjat lägga ned, för de vet att de inte kommer att klara sig. Många av dem kommer inte heller att få några pengar. 20 miljoner är ingenting i dessa sammanhang. Kalla inte det för en satsning! Man förlitar sig på kommunsektorn. Kommunerna i ska visst klara allting, och ska de även se till att få människor i jobb. De ska fixa extratjänster, och de ska fixa boende till nyanlända. Det är en otrolig utmaning. Förringa inte den! Jag tycker att det är lite pinsamt. Regeringen har dessutom valt bort kontrollen av Arbetsförmedlingen. Man ger mer pengar trots att arbetslösheten sjunker, men man säger: Ni behöver inte tala om vad ni gör med pengarna. Ni behöver inte skicka några rapporter till oss. Individuella bedömningar har gällt . Vi har tagit hänsyn till varje enskild person. Vi såg dem som gömde och glömde. Det var därför jobbreformen kom till. Vi kan stå här igen och diskutera resultatet. Men ni kan inte svartmåla bara det som den ena regeringen har gjort och hylla det som den nya regeringen gör, som vi ännu inte har sett ett enda resultat av! 48 (M): hade länge och en god ekonomisk utveckling. Vi hade hög tillväxt och sjunkande arbetslöshet. Men vi hade en situation där allt fler människor gömdes undan i statistiken. De förtidspensionerades bort, och de fastnade i försörjningsstöd. Det var en medveten politik från den dåvarande socialdemokratiska regeringen under ledning, där också satt med. Det handlade om att och skulle kunna gå ut och säga till svenska folket: Titta vilken låg arbetslöshet vi har fått! Den är nästan nere på . Det berodde på att man hade sopat människor under mattan och att man trixade med siffror och statistik för att få det att se bra ut. Sanningen var att det gick bra för men långt ifrån för alla svenskar. Det var många människor som inte fick plats i ekonomin, hade svårt att hänga med i tempot och hade svårt att hitta jobb som matchade deras kompetensnivå. Det finns mycket som tyder på att vi är på väg tillbaka till samma utveckling. Det Alliansen i stället gjorde var att försöka tydliggöra problemen. Vi försökte få de här människorna som hade sopats under mattan av regering och att komma ut på arbetsmarknaden och börja söka jobb. För många var det svårt att komma tillbaka. De hade varit förtidspensionerade och skulle sedan komma tillbaka till en arbetsmarknad som var alltmer intensiv och ställde allt högre krav på människor. För många av de här människorna innebar det att de behövde mycket stöd och hjälp i form av särskild arbetsträning. Det var mot den bakgrunden som alliansregeringen inrättade den så kallade fas 3. Det här var någonting som av alla människor var absolut mest kritisk mot. Tonläget under valrörelsen var mycket högt. Resultatet av styre med som arbetsmarknadsminister är att antalet personer i fas 3 har ökat från 35 000 till 39 000. Om jag hade varit socialdemokrat som stödde i kritiken mot Alliansen skulle jag skriva interpellationer och vara mycket kritisk. Jag skulle fråga: Vad har gjort under det som hon har varit arbetsmarknadsminister? Vi har alltså sett en ökning av antalet personer i den kritiserade fas 3. Den åtgärd som har vidtagit för att försöka minska det är det som var inne på, alltså att man försöker slussa över människor till så kallade extratjänster.