prot · H30998 · 2016-04-26 00:00:00 — Som sagt skriver vi tydligt i vårpropositionen att vi vill se till att vi kan kompensera transportörsföretagen för de extra kostnader de har haft i samband med id-kontrollerna. Vi har även genomfört en förordningsändring som innebär att skolklasser och idrottsföreningar, det vill säga minderåriga som reser i sällskap av en vuxen som inte är förälder, undantas från id-kontrollerna. Det är en väldigt viktig åtgärd, inte minst vid , när det är mycket skolresor och idrottsresor. Det är klart att det här är krångligt för många och att det ställer till det i vardagslivet. Vi är väl medvetna om det. Men just i hade naturligtvis frånvaron av de här åtgärderna gett stora problem i vardagen, eftersom vi då hade haft att hantera ännu större grupper av människor som skulle ha behövt tak över huvudet, skolgång och allt annat som man behöver. Jag tror också att man ska vara lite försiktig med vilket ansvar man tar på sig när man ökar oron för hur krångligt det här är. Risken är att man ägnar sig åt att skapa självuppfyllande profetior, och det mår varken eller någon annan bra av. 87 BORIANA (M): Jag tackar ministern. Jag tackar också . Äntligen en socialdemokrat som har läst rapporten! Jag tror att jag behöver påminna om hur situationen såg ut , innan regeringssidan blir alldeles för nöjd med hanteringen. Jag delar inte ministerns uppfattning att regeringen tog sitt ansvar. Tvärtom hade regeringen först en mycket optimistisk syn på utmaningarna. deklarerade att hans inte byggde murar. Han och några andra av kollegor kritiserade hantering av flyktingkrisen till den grad att det omöjliggjorde samarbete mellan de båda länderna. Det tog väldigt innan regeringen agerade, och då hade relationen till den sydliga grannen redan blivit frostig. Som en svensk-dansk forskare skrev då: ”Det är med viss skadeglädje danskarna betraktar den svenska panik som uppstod när man i plötsligen upptäckte att mottagandet av 163 000 nyanlända … inte fixar sig av sig självt.” Det är alltså på sin plats att visa lite ödmjukhet. Regeringen blundade för utmaningarna och krisen. bjöd de facto in hela världen att ta del av den svenska välfärden. Att prata om ansvar och hänvisa till höstens kris är ganska olämpligt, tycker jag. Plötsligt skedde det en väldigt snabb omvandling av den svenska ståndpunkten, och det var just denna drastiska omvandling som skapade problem. Hade man samarbetat med skulle till exempel troligtvis åtminstone en av de båda kontrollerna ha tagits bort. har vi som bekant två kontroller, först en passkontroll på som transportören gör och sedan en id-kontroll i Hyllie. Den sistnämnda är dessutom utformad på ett sätt som reser många frågetecken kring aspekter som rättssäkerhet och relevans. Det är inte sällan den drabbar resenärer som enbart färdas regionalt i och aldrig har passerat en landsgräns. Är det verkligen försvarbart att dessa resenärer uppmanas att visa legitimation? Det är positivt att tänker analysera situationen, men jag vill gärna påpeka att analyser redan har gjorts. Bland annat kan rapporten från Sydsvenska Handelskammaren betraktas som en mycket trovärdig sådan. behövs det handling! Sedan är det de 10 miljarder som ministern hänvisade till i sitt svar som kommer att tillföras kommuner och landsting för att täcka kostnader i samband med flyktingmottagandet. Dessa miljarder tas upp i alla sammanhang. Saknas det skolor och lärare säger man att 10 miljarder ska tillföras. Om det påpekas att det finns brister inom ska man tillföra 10 miljarder. Listan kan göras oändlig. Vi borde vara medvetna om att de 10 miljarderna inte räcker till allt, särskilt inte till att täcka kostnaderna för till exempel Skånetrafiken och andra transportörer. Det behövs lite mer ödmjukhet, lite mer kreativitet och framför allt handling. 88 (S): Till skillnad från Boriana tycker jag att i grunden ligger misslyckandet i EU:s och sätt att hantera flyktingkrisen. Jag tror i motsats till Boriana att man inte vidtar sådana åtgärder i någon form av förebyggande syfte. När man ser att människor flyr från krigshärdar runt omkring i världen ser man till att göra så mycket det går innan man tar till drastiska åtgärder som att begränsa möjligheten att fly till ett enskilt land. Detta hade kunnat hanteras enklare om alla nordiska länder hade tagit större ansvar, om alla europeiska länder hade tagit ett större ansvar. Men Boriana Åbergs lösning var att stänga gränserna tidigare och att låta fler stå utanför. En sådan åtgärd ska man inte vidta förrän det är absolut nödvändigt som en sista utväg. Det var därför som man väntade med beslutet. Man stänger inte gränser i förebyggande syfte. Jag har suttit i , och jag kan konstatera att det finns i både det svenska parlamentet och det danska parlamentet behov av mer upplysning om Öresundssamarbetet och hur man bör agera för att främja integrationen i och för att underlätta för dem som gränspendlar. Det har funnits andra förslag på att betydligt försvåra gränspendlingen, med betydligt enklare motiv än detta. Den åtgärd som regeringen har vidtagit är en åtgärd som har varit helt och hållet proportionerlig i förhållande till de konsekvenser som annars hade inträffat om de inte hade vidtagits. Det finns andra åtgärder som hade kunnat vidtas men som inte hade haft den effekten. 89 Statsrådet (S): Historieskrivning, minnen och sådant är ibland lite viktigt, till exempel i den här frågan. Så sent som var asylansökningsvolymen hanterlig i . stod upp för humana värden och solidaritet med dem som flyr. Det tycker jag att vi har all anledning att vara stolta över. Det var som antalet asylsökande ökade dramatiskt. De expertmyndigheter som regeringen har, till exempel , gjorde antaganden och prognoser som inte alls var i paritet med det som sedan blev utfallet. Därför fanns inget skäl för regeringen att agera kraftfullt tidigt . Men det fanns goda skäl att agera kraftfullt . Då gjorde regeringen det. De beslut om insatser som fattades då var naturligtvis inte lätta, men det var alldeles nödvändigt för att säkerställa att kunde ta det ansvar som vi hade åtagit oss gentemot de människor som har flytt till och sökt asyl här och gentemot alla andra som finns i vårt land. De besvär som detta orsakade i är ingenting mot vad de hade orsakat om åtgärderna inte hade vidtagits. Jag skulle vilja höra vad Boriana Åbergs svar på den frågan är. Vad tycker Boriana och att vi borde göra i stället? Ska vi häva id-kontrollerna? Ska vi häva den inre gränskontrollen? Hur ska vi i så fall hantera den situation som då riskerar att uppstå? Jag är den första att skriva under på att jag gärna skulle se att vi kunde ta bort id-kontrollerna och gränskontrollerna. Det förutsätter att det finns en ordning som garanterar att vi inte hamnar i samma situation en gång till. Jag tror att de allra flesta, också boende i , tycker att det är viktigt att det är ordning och reda i svenskt flyktingmottagande och att även om åtgärden ställer till det i vardagslivet hade alternativet varit ännu värre, inte bara i utan för hela . Man kan säga att de 10 miljarderna inte räcker. Det är möjligt att man alltid behöver mer pengar till välfärden. Det ska bli intressant att se hur mycket medel lägger i sitt svar på regeringens vårbudget på just kommuner och landsting om man tycker att 10 miljarder är för lite. 90 BORIANA (M): Låt mig svara på ministerns fråga om vad tänker göra. Jag kan läsa ur den reservation som vi hade vid det tillfället. Vi förutsätter att regeringen vid användning av befogenheten att besluta om identitetskontroller noga prövar frågor om proportionalitet, praktiskt tillämpning, kostnader och effekter. Det är av största vikt att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att begränsa de negativa effekter som införandet av identitetskontroller oundvikligen kommer att få för resenärer och transportörer. Vi tog vårt ansvar, och vi förutsåg vad som kommer att hända. Sedan är det regeringen som regerar, inte vi. Ansvaret ligger hos er. Sedan var det frågan om vår budget. Det är en mer ansvarsfull budget eftersom vi inte sprätter pengar på bidrag hit och dit, utan vi har konkreta och bra förslag på hur fler ska komma till jobb. Det är särskilt viktigt med tanke på de hundratusentals människor som har kommit för att bygga sig ett bättre liv. Ett bättre liv får man först när man försörjer sig själv, när man får självförtroendet och självkänslan av att vara behövd och att ha arbetskamrater, att bidra till uppbyggnaden av det nya landet. Jag skulle gärna ha pratat mer om just effekterna av kontrollerna på transporterna i , särskilt id-kontrollerna på färjorna mellan och , som gör att kommer att förlora arbetsplatser om danska staten bryter avtalet. 91 Statsrådet (S): Jag konstaterar att det inte förefaller finnas några tankar hos om vad man borde göra i stället. Man har tydligen inte tänkt något . Regeringen agerar just nu för att minska de negativa följdverkningarna av id-kontroller och inre gränskontroll men anser att det är nödvändigt att ha kvar åtgärderna. Det som också är viktigt är det jag har försökt säga i mina tidigare inlägg, nämligen att det finns en risk med att spela upp i alldeles för högt tonläge för att beskriva hur svårt det är att resa. Jag reste själv från till . Vid det tillfället, eftermiddag vid , var det nästan tomt vid id-kontrollerna. Det finns just nu tecken som tyder på att resenärerna återvänder till tågen. De har sett att riktigt så farligt som spekulationerna innan var blev det inte. Med det sagt ska vi självklart ta signalerna om svårigheter på fullaste allvar och göra allt vi kan för att minska effekterna. Men vi har heller ingenting att vinna på att göra problemen större än vad de i verkligheten är. Det riskerar i stället att förvärra problemen, inte att lösa dem. Det gläder mig oerhört att vi är överens om att åtgärder för att fler ska komma i arbete är det allra mest prioriterade. Jag tror dock att andra ministrar och riksdagsledamöter kan ha en diskussion om vilka åtgärder. Där tror jag tyvärr inte att vi är lika överens. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellationerna 2015/16:530 och 554 om styrning och ekonomiska status 92 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag, mot bakgrund av resultat 2015, är av uppfattningen att regeringens politik för kraftigt minskad kärnkraft är förenlig med dess önskan om att vara en professionell ägare som skapar värden och om jag bedömer att är tillräckligt robust för att klara fortsatta nedskrivningar och negativa resultat utan att riskera sänkt kreditvärdighetsbetyg. Som vi har sagt har regeringen tagit viktiga steg mot att realisera ambitionen att göra ledande i omställningen av energisystemet mot en större andel förnybar energi. Vi kommer att styra mot ett mer förnybart energisystem inom ramen för det uppdrag som 2010 beslutade om för bolaget. ska affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Ägaren har på förra årsstämman i utsett två nya ledamöter till bolagets styrelse i syfte att ytterligare stärka styrelsen i den strategiska ompositionering som behöver göra för att möta utvecklingen på marknaden. har under enbart 2015 gjort nedskrivningar för kraftslag som kol och kärnkraft om , varav svensk kärnkraft stod för – detta främst drivet av de låga elpriserna. Att aviserade en stängning av de äldsta reaktorerna var inte oväntat. Marknadspriserna på el har varit låga och förväntas vara så . Prisnivån baseras på att det finns ett överskott av el på marknaden. Det naturliga i en sådan situation är att de mest olönsamma – vilket ofta är de äldsta – produktionsenheterna plockas ut från marknaden. Därför är det föga förvånande att det är precis det som beslutats av . står inför ytterligare utmaningar mot bakgrund av marknadssituationen men är väl rustat för det. Det är dock kreditinstituten som har att bedöma vilken gradering de ger . Jag kommer noga att följa bolaget med utgångspunkt i att aktivt förvalta statens ägande i så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga. Regeringen har tillsatt en vars arbete ska resultera i långsiktiga spelregler för energisektorn i . avvaktar vi och energibolagen resultatet av detta arbete. 93 (M): ska noga följa och observera utveckling av . Frågan är om ägarna, svenska folket, kan känna sig tillfreds med en ansvarig minister som följer och observerar när så stora värden står på spel. gjorde en förlust på . Ministern har själv nämnt nedskrivningar på . Det är knappast en bra start för som ansvarig minister för med så stora förluster – dessutom i ett läge när svenska statens offentliga finanser befinner sig under stor press. Det är underskott, brott mot skyddsvallar, brott mot finanspolitiskt ramverk, ökade utgifter och utgifter som ökar snabbare än vad skatteintäkterna gör. Då bedriver statens största bolag en verksamhet som går med stor förlust. Inte nog med att verksamheten går med stor förlust; berömmer sig här för att man ska styra mot ökad hållbarhet. Det är mycket tveksamt mot bakgrund av att under första år som ansvarig minister ökade sina utsläpp efter att under alliansåren ha minskat dem. Detta påminner mycket om den historia som har tillsammans med då den regering som arbetade åt begav sig ut på stora shoppingrundor runt om i . Man köpte stenkol, brunkol och kärnkraft – många av de energislag som orsakar stora ekonomiska förluster, stora bekymmer och dessutom stor negativ miljöpåverkan. Hur dessa förvärv gick till och hur hamnade i den position där är och som har att ta ansvar för är inte klarlagt för svenska folket. Vi vet inte vilka beslut som fattades, vilka ministrar som var ansvariga för beslutet, hur samordningen sköttes i , vilka dokument som finns kring detta och vem som egentligen fattade besluten. Vi vet inte hur fattade de här besluten, och så vidare. Det vi vet är att svenska folket nu är storägare i tysk kärnkraft, stenkol och brunkol som inte bara släpper ut mycket koldioxidekvivalenter i luften utan som också nu riskerar att påverka den svenska ekonomin i mycket negativ riktning. Är det då tillräckligt att ha en minister som noga följer en utveckling där koldioxidutsläppen ökar och där förlusterna är ? Eller förtjänar svenska folket en ägare som tar ett mer aktivt ansvar och som leder och följer utvecklingen på ett engagerat och inte bara passivt sätt? Jag har stor respekt, herr talman, för att har många olika saker att göra. Jag förstår att det har lagts mycket energi på att försöka försvara vallöften som vi har sett bli svikna som har varit. gjorde till exempel ett stort nummer av att minska företagens sjuklöneansvar. ser vi hur har fått vika ned sig i dessa frågor, och man ökar i stället företagens sjuklöneansvar. Ändå, herr talman: Med så stora värden som står på spel i borde ministern kunna ta sig att engagera sig i bolaget och ge klara och tydliga besked. Det är kreditvärderingsinstituten som sätter kreditbetygen, säger . Det är förvisso korrekt, herr talman, men som ägare borde man kunna ta ansvar för hur rustat ens bolag är. Hur starkt står svenska folkets bolag? Det kan man inte bara ställa sig passivt vid sidan av och iaktta. Här behöver givetvis regeringen agera. Hur ska detta bolag kunna vändas från de stora förluster på 20 miljarder som har gjorts till lönsamhet framöver? Här uteblir svaren från . 94 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågorna kopplade till interpellationen! Det är frågor som kanske skulle vilja ställa till den föregående borgerliga regeringen. hade den borgerliga regeringen ansvaret för . Under den tiden fattade man också beslut om några av de investeringar som har tyngt . De ligger som en våt filt över . Det mest kända är . köpte man för. Nedskrivningarna av Nuon har än så länge varit på nästan för skattebetalarna. Det är någonting att betänka, och det är också en av anledningarna till att vi har stärkt styrningen av de statliga bolagen. Det får inte vara oklart vem som fattade beslut och hur beslut fattades. Det förslag till ägarsamordning som har kommit på bord om den aktuella frågan om den tyska brunkolen går i en skriftlig begäran till regeringen, men också i ett skriftligt svar från regeringen till i frågan, så att det blir ordning och reda på ägarstyrningen av de statliga bolagen. Något mer skandalöst än Nuonaffärens efterspel är svårt att hitta. Det är inte någon imponerande ägarstyrning när vi inte vet vem som fattade vilket beslut och på vilka grunder man fattade besluten och när den tidigare näringsministern inte ens ville komma till KU för att svara på frågor om den kanske sämsta affären i svenskt näringslivs historia. har vi tagit ett omgrepp, som jag nämnde i mitt svar. Vi har infört en ny styrningsprocess kopplat till ägarsamordningen så att det blir mer ordning och reda på den. Vi har också stärkt styrningen internt i med den kompetens som bedömer att de har ett stort behov av. Det är inte bara som har stora problem på den europeiska energimarknaden. I princip alla stora energibolag drabbas av samma sak, det vill säga fallande och låga elpriser. Det pressar alla energibolag och i princip alla energislag just . Oavsett om vi talar om kärnkraften, vattenkraften eller vindkraften – i den mån man talar om nybyggnation av den – är energislagen under press på grund av låga elpriser. Då är det viktigt att agera långsiktigt som ägare. Man ska ha fokus på den långsiktiga strategin. Styrelsen för jobbar efter en affärsmässig plan. Det är en marknadsmässig plan som innebär att de vill vara ledande i omställningen av energisystemet. Jag tycker att det är en bra plan. Om detta hållbarhetstänk hade präglat en del av de investeringar som gjordes, inte minst med Nuonaffären, hade denna affär kanske aldrig gjorts. Då hade man inte gått in med 89 miljarder i ett projekt som ledde till i nedskrivningar. Man kan också diskutera de tidigare affärerna. Jag vill ge rätt i att man kan fundera på om det var klokt att göra en del av de europeiska investeringar som gjorde under flera olika slags regeringar. Det fanns en bred parlamentarisk uppslutning bakom att skulle göra större investeringar i eftersom energimarknaden i förändrades. Det man kan konstatera från sida är att brunkolsverksamheten har varit en lönsam affär. Det är det säger. De har klarat sina lönsamhetskrav. Däremot kan man fundera på om det var en bra affär utifrån en hållbarhetsaspekt, därför att kol naturligtvis är en stor utsläppare av koldioxid. Det är också en av anledningarna till att har gått in med en begäran om ägarsamordning då de vill sälja verksamheten och koncentrera sig på en förnybar utveckling. 95 (M): Det gläder mig att ökar sin engagemangsnivå i . Till syvende och sist är ingen i svensk politik mer än vad näringsministern är med fullt ansvar för bolagets verksamhet. Näringsministern tar upp den ägarprövningsdiskussion som ska ske kring brunkolsverksamheten. Det tycker jag är bra. Hur ser näringsministern på de skatteupplägg som det tjeckiska bolaget sägs ha till exempel? Det är givetvis intressant för svenska folket att ta del av vilka affärer vill göra, med vem och på vilket sätt och vad man är beredd att godkänna och acceptera. Hur kommer att se på löften om att man inte ska sälja den här verksamheten? Hur kommer den samordningen i att ske? Vilka besked kommer vi att få? Hur ska motivera de mycket omfattande förluster på 20–som affären kan medföra i ett läge där offentliga finanser är under stor press? Det är givetvis bra att detta sker på ett öppet sätt. Jag håller med om att det är bra att nu är mer transparent och att regeringen ska vara en mer aktiv, engagerad och närvarande ägare. Många av de saker som kom fram av den utredning som gjordes och av den diskussion som fördes kring Nuon är välkomnade och leder förhoppningsvis till en bättre verksamhet. Det är märkligt att näringsministern blickar så mycket bakåt. Men eftersom näringsministern väljer att blicka bakåt kan näringsministern redogöra för hur det gick till när Brunsbüttel, Krümmel, eller Brokdorf köptes av den socialdemokratiska regering som arbetade för? Hur såg den samordningen och de övervägandena ut? Hur diskuterades det i det socialdemokratiska partiet när man köpte Bewag till exempel eller när man anskaffade hela brunkolsbrytningen i Laubag? Hur resonerade det socialdemokratiska partiet då, och hur ser man nu på både de miljöförluster som detta har inneburit och de ekonomiska förluster som den stillastående tyska kärnkraften innebär? Någonstans i den socialdemokratiska partitoppen avhandlades rimligtvis dessa frågor – hur skulle det gå till och vad skulle göras? berömmer den genomlysning som kom av Nuonaffären, och väl så. Då borde det väl också vara på sin plats att dra lärdomar av de förvärv som tidigare gjordes och Socialdemokraterna mer än något annat parti i blev ett parti för stenkol och brunkol och för investeringar i kärnkraft i andra länder. Det allvarliga är trots allt att man måste vårda bolaget på ett bra sätt. Här ser vi hur regeringen både är aktör och spelare på samma marknad. På samma sätt som man är en aktör med sitt brunkols- och stenkolsinnehav och sitt innehav av tysk stillastående kärnkraft är man också en aktör på den svenska energimarknaden. Här ser vi i ett svårt läge med fallande elpriser hur regeringen lägger pålaga efter pålaga på den svenska kärnkraften. Näringsministern tog själv upp hur de här pålagorna har tvingat att göra stora nedskrivningar på sina svenska tillgångar, som på grund av den förda politiken helt enkelt saknar värde och därför måste skrivas ned. Det är en allvarlig utmaning för ett redan pressat bolag. Anser att de åtgärder som regeringen vidtar med dyrare avgifter på kärnkraften med höjd effektskatt är förenliga med att vara en god och ansvarstagande ägare i enlighet med ägardirektivet? Eller tar regeringen med ena handen och ger med den andra så att summan till slut är att man har tagit mycket mer från än vad bolaget klarar av? Det kan vara därför som man får sänkta kreditbetyg. Man får sänkta kreditbetyg som man gör avskrivningar och som man gör förluster. Om den situationen uppkommer, hur robust är då egentligen , och hur ska näringsministern hantera den situationen? 96 Närings- och innovationsminister (S): I grunden är ett starkt bolag med viktiga tillgångar. Det är ett bolag som är viktigt inte bara i ett europeiskt perspektiv utan framför allt i ett svenskt energiförsörjningsperspektiv. Det är viktigt för svensk konkurrenskraft men också för svenska kunder. Den här debatten blir om möjligt mer slängig än vad jag hade förväntat mig av en seriös diskussion om både energipolitik och . Jag har inte sagt att jag har välkomnat den granskning som har kommit ut av Nuonhärvan, för vi har fortfarande inte fått många av svaren. Er näringsminister från den förra borgerliga regeringen ville inte ens komma till KU och svara på frågor. Det här är fortfarande ett öppet sår när det gäller hur vi hanterar statliga bolag, inte minst , och hur man gör det seriöst. Den affären har kommit att bli kanske sämsta affär genom tiderna med mycket stora nedskrivningar för de svenska skattebetalarna. När det gäller brunkolen är jag öppen och transparent i diskussionen och tar på mig en självkritisk roll. Jag tror att båda våra partier borde fundera lite över hur klokt det egentligen var, för båda våra partier stod bakom expansioner i . Det var så det var. Kom inte och låtsas som om det bara fanns ett parti som tyckte att det var bra. Det fanns en stor diskussion om detta, och man välkomnade från en expansion i , och den inkluderade tysk brunkol. kan man i efterhand konstatera, som gör, att det var en ekonomiskt lönsam affär, även givet att det kan få ekonomiska konsekvenser när man väljer att i det här fallet kanske sälja verksamheten. konstaterar att om man skulle välja att behålla verksamheten skulle de negativa ekonomiska konsekvenserna vara ännu större. Sammantaget har det här varit en lönsam affär för och skattebetalarna.