prot · H40933 · 2016-11-23 00:00:00 — Men om vi ska vara ärliga och prata om vad som gäller i verkligheten ska vi säga att de infördes . Det kom nya tillägg 2013. Sedan införde man den här mätningen 2014. Det har sedan fortsatt med den nuvarande regeringens och FN:s mål. Det är en resa där vi är på väg. Vi kommer någonstans. Visst är det så. Eller menar att jag ljuger när jag säger det? Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Sedan skulle jag vilja fråga om tvistlösningen. Det är en rättsprocess. pratar vi om i . ställer frågan om den tyska staten har rätt att göra som man gör eller om har rätt att få pengar när en stat lägger om sitt energiprogram. Det är inget konstigt. Det har också hänt i när stängdes. Då gjorde man upp om en ekonomisk lösning. Eon fick en större del i , och fick sin del. Det är inget konstigt att man gör ekonomiska överenskommelser. Jag skulle vilja veta hur ser på det. De som är slutliga ägare i statliga bolag är ju vår befolkning. Ska man bara lämna dem därhän utan att pröva om de har rätt till en ekonomisk ersättning? 134 (V) replik: Tack, , för att du begärde replik! Jag väntade mig faktiskt det. Då får jag en replikväxling med någon i alla fall. Först gäller det frågan om statlig styrning. Ja, det hände säkert någonting efter 2009. Men om regeringen hade varit samspelt borde väl någon ha kommit till KU och svarat på frågor. Statsministern undvek frågorna. Jag tycker att styrningen vad gäller Nuonaffär var kass, och det tror jag att du håller med om. Man kan kanske säga att det har hänt någonting, men ni tog över makten . Skulle inte ett parti som värnar om bolagsstyrning ha sett någonting ? Jag tycker inte att ni var bäst i klassen i alla fall. Sedan gäller det tvistlösningsmekanismen. Om du hade lyssnat på mitt anförande skulle du ha hört vad jag sa när det gäller rättsstater som och . Jag håller med om att man ska titta på detta. Hur stor inverkan hade det? Och vad skulle så att säga en rättslig process landa i? Att det skulle finnas någon mekanism för länder vars statsskick är osäkra eller någonting annat skulle jag på något sätt kunna förstå. Men att och skulle behöva någon tvistlösningsmekanism för att reda ut detta håller jag inte med om. Jag håller med om att man ska titta på detta. Men jag tycker att de ordinarie processerna i rättsstaterna och borde kunna hantera det här. Vi behöver ingen tvistlösningsmekanism för det. 135 (M) replik: Ja, vi kan tycka massor om saker och ting, även om vi har lika eller olika åsikter. Men vi får ju ta den verklighet som vi lever i. Det finns ett utarbetat system för hur man ska lösa saker och ting. Det finns en rättsmekanism, en tvistlösning, som länder ska använda sig av i fall där man behöver reda ut de ekonomiska förhållandena. Då tycker jag att man får använda den. Alternativet är att gå hem och att inte fråga alls. Jag vet inte om de som sitter på läktaren vill bli av med svenska skattemedel för att vi inte har ställt frågan om vi har rätt att få hem dem. Det är det som detta handlar om. sköter detta självt som bolag. Jag förstår liksom inte varför man inte skulle ställa frågan. Jag tycker inte att det är någonting konstigt över huvud taget. Vi har ju ett rättssystem i . Vi kan kanske tycka att vi inte behöver det heller, men någon nytta gör det. Det kommer alltid att behövas vid olika tillfällen. Det är bra att ha de här avtalen på plats för att man ska kunna lösa frågor de gånger man behöver göra det. Det är väl bra att det finns ett system för det. Sedan måste jag rätta igen. Det var inte 2009. Man satte igång ett arbete när man kom över till regeringsbyggnaden. Det tar lite tid. började man med hållbarhetsarbetet, och man arbetade fram de regler som skulle gälla för bolag. Jag håller med om att Nuonaffären inte alls var en bra affär. Det var en dålig affär. Skillnaden när det gäller det som tar upp om rättsmekanismen är att det fanns en marknad, och man såg inte att den ställde om. Helt plötsligt stänger de kärnkraft i . De får skiffergas från . Hela marknaden påverkas. Då gör man en investering som blir fel och dyrbar. Här vet vi att vi har möjligheter att få pengar. Då säger vi: Nej tack, vi ska inte ens pröva det. Det sättet att resonera förstår jag inte. 136 (V) replik: Det är ingen nyhet vad jag tycker om tvistlösningsmekanismen. Det har jag sagt i tidigare debatter. Jag säger det igen. Det handlar om rättsstater som och . Det ska kanske fram någon sådan här process. Men en tvistlösningsmekanism som vi inte fullt ut har insyn i behövs inte i rättsstater. Det är min uppfattning. Sedan är det bra att du, , tar upp det där med att bli av med skattemedel – det kanske finns lyssnare här och radiolyssnare. Du nämnde i ditt anförande att ni sålde delar av statligt ägda bolag. Ja, det gjorde ni. Du sa att man minskar statsskulden på det sättet. Men du glömde bort att nämna vad skattebetalarna tyckte om det. Ni sålde det som staten gemensamt äger, bolag eller delar av bolag. Ni sålde tillgångar från staten. Sedan sänkte ni skatten för de mest välbärgade i landet. Du glömde att nämna det och att ni sedan gick från regeringsställning med ett underskott i statsbudgeten. Det var ett underskott trots att ni hade sålt tillgångar. Det var ett underskott när året var slut. Skattesänkningarna gick till de mest välbärgade i landet. Du glömde att nämna det när du undrade vad skattebetalarna tycker om att man säljer våra gemensamma tillgångar. 137 (L): Liberalerna är socialliberala parti. Vårt parti vilar på en idé om att hålla två tankar i huvudet : ett socialt perspektiv för att värna de svagaste i samhället och ett liberalt perspektiv, eftersom vi älskar att se självständiga individer växa, utvecklas och starta företag. Kombinationen av dessa två perspektiv till en välbalanserad helhet är grunden till socialliberalismen. I balansen mellan det sociala och det liberala har vi en osviklig optimism och tilltro till människan och det samhälle som vi tillsammans har skapat för att upprätthålla medborgarnas fri- och rättigheter. Vi tror på människan, och vi tror att marknadsekonomin är en av de främsta formerna för individens självförverkligande, en marknadsekonomi som stärks av vissa kontrollmedel och ramar från det offentliga om förtroendet mellan individ och marknad skulle riskeras. Vi ser värdet i en stark offentlig sektor. Men i vårt perspektiv kan det aldrig vara statens uppgift att äga och driva företag. Vi kollegor i Alliansen anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att starta och äga företag. Företag ska ägas och drivas av människor, människor som vågar ta egna risker och förverkliga sina drömmar. Staten ska finnas där som ett skyddsnät om entreprenörens drömmar inte skulle slå in. Staten ska hjälpa den upp som har snubblat på sin resa. Vad staten inte ska göra är att lägga krokben för företagarna eller att använda sina omfattande resurser för att driva företag och konkurrera med det privata näringslivet. Staten ska inte heller använda de statliga företagen som en mjölkko när finansministern tömt ladorna för att bekosta en industrikansler eller starta ännu en diskussionsklubb för skattebetalarnas pengar. Jag har varit företagare, och jag känner företagandets förutsättningar. Jag känner dessa glädjeämnen, men jag kommer ihåg de gånger det var tungt att skapa jobb och tillväxt – de gånger då man inte enbart behövde sig mot en tung regelbörda utan dessutom behövde bevittna oskälig konkurrens från offentliga företag på en privat marknad. Det statliga företaget , som har omnämnts här ett antal gånger, är en stor fastighetsägare i många mindre samhällen hemma i mitt såväl som i landet i stort. Den långsiktighet och förutsägbarhet som vanligtvis brukar prisas när det gäller statligt ägande passar inte in i det här fallet. Jag kan inte säga att bolaget fungerar som en nödvändig och kompletterande aktör på en arena som måste stöttas upp av ett statligt ägande. Vad jag däremot kan säga är att företaget fungerar som mjölkko när regeringen beslutar om ännu en aggressiv utdelning för att dölja hålen i den egna budgeten. Det är roligt och det är givande att driva företag. Problemet är när politiker väljer att driva företag med skattebetalarnas medel för det egna nöjets skull. Ett exempel är Tolkförmedling Väst i . Det är ett skrämmande exempel på hur offentliga aktörer kan slå undan benen för en hel bransch. Här måste vi från det offentliga ständigt vara vaksamma på konsekvenserna av vårt agerande. När vi i kammaren debatterar hur våra statliga bolag ska skötas kan det inte enbart vara ur perspektivet att skapa långsiktiga värden och att vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare för dessa bolag. Perspektivet måste breddas till de bolag på marknaden som påverkas av det statliga ägandet. Måste staten exempelvis äga ett flygbolag som flyger till semestermål, ibland med en statssekreterare som vill ha några dagars semester? Måste staten äga en egen tågoperatör som ibland bedriver högljudd lobbying mot de egna ägarna? Måste staten äga fastighetsbolag och göra sitt yttersta för att utdela så mycket som möjligt av deras överskott innan regeringens egen utredare förbjuder vinster i välfärden? Med detta sagt kan jag och Liberalerna konstatera att staten kommer att kvarstå som en stor företagsägare . I de fall detta görs ska ägandet ske på ett exemplariskt sätt. De statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden, och det offentliga ska vara en aktiv och ansvarsfull ägare. I de fall bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. ska de statliga bolagen leda genom det goda exemplet och gå i bräschen när det gäller hållbarhet, öppenhet och ett inkluderande företagande. Alliansregeringens reformer inom exempelvis Global Reporting Initiative ska leva vidare, likaså arbetet med en jämnare styrelserekrytering när det gäller såväl erfarenhet och bakgrund som ålder och kön. Det statliga bolagsägandet är inget önskvärt för en liberal som tror på människan och på marknadens kapacitet. Om en mer effektiv samhällsservice kan nås genom ett minskat statligt ägande bör staten göra just detta. I vår alliansmotion nämner vi ett par exempel, men fler kan komma att bli aktuella framgent. Den gemensamma nämnaren här är att en eventuell försäljning ska ske på affärsmässiga grunder och att intäkterna ska användas för att betala av statsskulden. Detta är en mer ansvarsfull förvaltning av det offentligas resurser än att som politiker tro att man kan styra fria på en fri marknad. Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall till Alliansens motion 3123. Jag vill beklaga att inte deltar i debatten. Jag ser fram emot vår näringslivsdebatt . (forts. § 13) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU1 Statens budget 2017 Rambeslutet Punkt 1 (Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (C) 5. res. 4 (L) 6. res. 5 (KD) Förberedande votering 1: 11 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. (L) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Förberedande votering 2: 18 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. (KD) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Förberedande votering 3: 44 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 4: 78 för res. 45 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (MP) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 21 MP, 18 V 1: 78 M, 44 SD Avstod: 18 C, 12 L, 15 KD Frånvarande: 10 S, 6 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 7 L, 1 KD, 1 - Punkt 2 (Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget) 2. res. 6 (M) 3. res. 7 (SD) 4. res. 8 (C) 5. res. 9 (L) 6. res. 10 (KD) Förberedande votering 1: 11 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. (L) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Förberedande votering 2: 18 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 44 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 4: 78 för res. 44 för res. Kammaren biträdde res. 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 21 MP, 18 V 6: 78 M, 44 SD Avstod: 18 C, 12 L, 15 KD Frånvarande: 10 S, 6 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 7 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. JuU7 Utökade möjligheter för migrationsdomstolar att överlämna mål Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Ytterligare åtgärder för kortare handläggningstider i migrationsmål) 2. res. 12 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 78 M, 44 SD, 21 MP, 18 C, 18 V, 15 KD Frånvarande: 10 S, 6 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 7 L, 1 KD, 1 - § 13 (forts. från § 11) (forts. NU4) 138 (KD): Enligt de riktlinjer som beslutade om , alltså , ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag. Man ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. Man ska utöva förvaltningen av ett statligt ägt företag med utgångspunkt i uppsatta verksamhetsmål, aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Att man ska tillämpa statens ägarpolicy i dialog med övriga ägare om man äger något tillsammans med andra säger sig självt, liksom att Svensk kod för bolagsstyrning ska tillämpas. Vi i allianspartierna vill särskilt poängtera vikten av att dessa policyer och principer efterföljs. Vi kan väl konstatera att det blivit extra intressant att titta på dessa anvisningar, policyer och riktlinjer , när debatten om Postnord seglat upp rejält – detta med mycket få uttalanden av de ansvariga statsråden och om de problem som Postnord står inför och hur det är tänkt att Postnord ska fullfölja sitt grunduppdrag: att leverera paket och brev till invånarna. Vid en föredragning för utskottet anförde att PTS, , som ansvarig tillsynsmyndighet ska göra en utvärdering och att man därefter kommer att vidta erforderliga åtgärder om det visar sig att kvaliteten inte håller måttet. Jag måste ändå ställa en fråga, och jag hade gärna gjort det med närvarande här i kammaren. Vi är på väg in . är en månad när det krävs extra mycket av dem som ska leverera post i både brev- och paketform. Vi är många som vill skicka julkort och andra hälsningar. Frågan är om vi vågar göra det. Är det någon idé att köpa julfrimärken och hoppas att försändelserna verkligen kommer fram? Ska vi anlita budföretag och uppmuntra konkurrerande postföretag att visa framfötterna genom att leverera alla försändelser till jul? Eller blir det leveranser ända fram till påska? Det finns anledning att tro att ledningen för Postnord inte haft tillräcklig kontroll över den organisationskultur som skapats, antingen före sammanslagningen med den danska posten eller genom den, vilket gjort att enskilda medarbetare visat sig hantera postförsändelser helt utan respekt. Stormen som rasar på sociala medier, med otaliga berättelser om saker som aldrig nått mottagarna, är verkliga upplevelser som kommer till uttryck. Oavsett om det rör sig om ofullständiga sorteringssystem med inkörningsproblem eller just enskilda medarbetare med dåligt omdöme i fråga om hur de ska utföra sin uppgift behöver ledningen ta krafttag för att Postnord ska återfå allmänhetens förtroende. har i sin näringslivsmotion lagt ett yrkande på att en översyn bör göras av samtliga statliga bolags och myndigheters utveckling vad gäller externt deltagande i upphandlingar och skapande av nya affärsverksamheter. Självklart har det offentliga en viktig uppgift i att främja innovationer som kommer fram i svenska företag. De stora volymer som man kan upphandla gör mycket för landets ekonomi genom att skatter och avgifter från handeln kommer till del. Regeringen har lanserat en nationell upphandlingsstrategi som vad jag förstår ska medverka till och vara en naturlig del av verksamhetsutveckling av de upphandlande myndigheterna i stat, kommuner och landsting. Men är det endast myndigheterna som ska stå för den förnyelsen? Är det inte lika viktigt att de statligt ägda bolagen bidrar till inköp av nya, innovativa produkter och tjänster? som gått har Saminvest skapats. Det är en fond-i-fond-lösning för statligt riskkapital som finansieras genom avveckling av två bolag, Inlandsinnovation och Fouriertransform. I utredningens betänkande framfördes förslag på en grön fond som skulle satsa särskilt på miljövänliga och hållbara företag. Men det beslutades inte att så skulle ske. Därför är det intressant att nu fått extra kapital att satsa på detta område. Det är naturligtvis bra för nya företagsidéer som kan skapas och få kapital därifrån. Men frågan som uppstår för mig är huruvida det var fler förslag från utredningen som inte beslutades av men som stoppades in lite här och där någon annanstans. Det har ju visat sig vara en trend hos nuvarande regering att om man inte får igenom sina förslag direkt hos så gör man om dem och ser till att de genomförs ändå. Det kunde vi se i fråga om stöd till företagsrådgivarna. Att det även pågår inte bara en smygsocialisering utan en återsocialisering av landet genom många av de åtgärder som regeringen vidtar i företagssammanhang är helt klart. Jag kan inte låta bli att ha funderingar kring några av de bolag staten äger, med anledning av det jag nämnt. På den lista på bolag som medföljer dagens betänkande står under ansvar endast ett med titeln ”under avveckling”. Det är AB Bostadsgaranti, som ägts av staten och Byggindustrier. Enligt hemsidan har det ingen aktiv verksamhet . Då borde väl också Fouriertransform och Inlandsinnovation stå som ”under avveckling”, om det nu var så att deras kapital behövdes för att starta Saminvest? Eller det kanske kvittade – man kanske ville avveckla dem ändå? Det kan vara en fråga som får hänga i luften. Vi kan också konstatera att i kolumnen ”ekonomiska mål beslutade av ägaren” på samma lista är det 12 av 41 bolag under ansvar som inte har ekonomiska mål. Det kanske finns skäl till det. Det kanske finns fler ägare eller särskilda överenskommelser. Men de flesta är faktiskt ägda endast och till av staten. Det går även att ifrågasätta ägandet av vissa företag. Särskilt Svenska huset i är en spännande konstruktion av ägande med ett bolag inblandat som det inte går att få fram några offentliga uppgifter om. Jag har försökt; jag har sökt på alla möjliga sajter för att få fram något om det bolaget. Det går inte. Hur kommer det sig att Akademiska Hus, med många offentliga hyresgäster, eller Vasallen, med en uthyrbar area om på fem orter, inte styrs om till att prioritera till exempel bostadsbyggande? Förvaltare av kontorsfastigheter och affärslokaler finns det gott om i andra företag, som i så fall mycket väl skulle kunna ta över verksamheten. Jag ska avsluta med att säga att vi kristdemokrater vill se våra gemensamma resurser förvaltas och utvecklas på ett så hållbart sätt som möjligt. Det finns inget egenvärde i att staten äger företag som andra aktörer i samhället skulle kunna driva lika bra eller till och med bättre. Men de företag som ändå ägs ska vara relevanta för staten och dess invånare och hanteras på bästa sätt. Jag är inte främmande för att kommer med förslag på förändringar i företagsbeståndet framöver. 139 (S): Svenska folkets företag ska vara välskötta och verka som goda förebilder. Det som sker i dessa bolag angår på sätt och vis alla oss dryga 9 miljoner invånare. Ett vägledande begrepp är den hållbara utvecklingen. Det gäller såväl socialt som ekonomiskt och ekologiskt. Företagen ska också ligga i framkant när det gäller innovation och jämställdhet. Allt detta kräver ett stort ansvar, en framåtblick och en återkommande öppen uppföljning. I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse om 2016 års redogörelse för företag med statligt ägande samt 34 motionsyrkanden om statliga företag från den allmänna motionstiden. Under beredningen av ärendet har närings- och innovationsminister , närmare bestämt , lämnat information till utskottet om statens försäljning av aktier i , helt i enlighet med det bemyndigande som gav . Jag yrkar bifall till utskottets förslag till betänkande i dess helhet och avslag på de motionsyrkanden som ingår i ärendet. Jag vill också tillägga att systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut i . Det är således i följd som behandlar en skrivelse av detta slag. Syftet är detsamma nu som då: att för beskriva statens företagsägande och de värden som finns i de statliga företagen. I den digitaliserade vardag som vi nu ser som självklar går det dock utmärkt att också få en god bild av företagen på regeringens webbplats, där verksamhetsberättelser och delårsrapporter finns tillgängliga. Som riksdagsledamöter har vi också möjlighet att bevista årsstämmorna, vilket en del också gör. Låt mig ändå lyfta fram följande delar i ett gediget och innehållsrikt betänkande: I de statliga bolagen finns, som nämnts här, 50 hel- och delägda bolag, varav 2 är börsnoterade. Staten har ett stort ansvar för att vara en aktiv och professionell ägare, och det övergripande målet för regeringen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader. Ofta spelar de en viktig roll i samhället, och flertalet har en gång startats som affärsverk, affärsverksamhet inom myndigheter eller statliga monopol. Därefter har verksamheten bolagiserats i syfte att bedrivas effektivt och öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet, och dit har nya, privata aktörer vanligen sökt sig. Det framförs ibland, såsom skett från denna talarstol och i motioner från moderater, liberaler, centerpartister och kristdemokrater, att staten egentligen inte bör syssla med bolagsägande. Jag vill för min del framhålla vikten av att staten genom att vara en aktiv, professionell ägare kan lägga fokus på långsiktigt värdeskapande. Det finns ett antal företag, närmare bestämt runt 25 stycken, som har ett uttalat samhällsuppdrag gällande andra effekter än enbart ekonomisk avkastning. Bland dessa finns till exempel Systembolaget, , , , , SOS Alarm och . Jag noterar att i den samlade motionen från , vill man att endast fyra företag ska undantas från att betraktas som tänkbara försäljningsobjekt, låt vara att det är de stora: , , i och Systembolaget. Resten kan, om jag förstår motionens intentioner rätt, riskera utförsäljning. Det rör sig om många jobb och stora värden som staten i så fall skulle släppa ifrån sig ansvaret för. Jag anser att detta vore fel väg att gå för den som vill ha fortsatt fokus på hållbart företagande, gemensamt värdeskapande och jämställdhet – områden där just staten som ägare är och fortsatt kan vara en föregångare. Till saken hör att löpande genomför analysarbete i fråga om bolag med statligt ägande, och detta kan självfallet leda till förändringar eller förtydligande av uppdrag eller inriktning eller för den delen till omstruktureringar och diskussioner om fortsatt ägande. ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital som företaget representerar och strukturanpassning. De mål som är uppsatta för bolagen är redskap för att förmedla svenska folkets förväntningar på staten som ägare. Det handlar om ekonomiska mål, uppdragsmål och hållbarhetsmål. Uppdragsmålen sätts upp för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag.