prot · H30996 · 2016-04-21 00:00:00 — § 1 Anmälan om subsidiaritetsprövningar vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2015/16:30 för från utrikesutskottet 2015/16:31 för från miljö- och jordbruksutskottet. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:531 Interpellation 2015/16:531 Statliga bankgarantier av (M) Interpellationen kommer inte kunna att besvaras inom den föreskrivna tiden. Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Per (MP) Interpellation 2015/16:548 Interpellation 2015/16:548 av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 3 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM73 Viseringsfrihet för KOM(2016) 142 till socialförsäkringsutskottet § 4 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:148 till civilutskottet Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU16 1 (SD): fick nuvarande djurskyddslagstiftning. Den levererades av dåvarande statsministern på födelsedag som en present. Det som främst uppmärksammades då var att hönsburarna skulle förbjudas. Så blev det också, men det dröjde efter olika dispenser. Burar finns fortfarande kvar, även om de är något trevligare. Men de är inte större än per djur i alla fall. Detta säger någonting om hur komplext det kan vara att förändra regelverk. Det är nu 2016 och vår. Det är således hög tid för kattägare att börja kattsäkra sina balkonger. Det borde även vara hög tid för en ny djurskyddslagstiftning. har en statlig utredning med det passande namnet Ny djurskyddslag legat på olika regeringars bord. Exakt vad de borgerliga och rödgröna regeringarna har gjort är något oklart, men något lagförslag har ännu inte levererats. På grund av det blir detta betänkande och denna debatt kanske inte riktigt så spännande som man skulle kunnat önska sig. Vi går fortfarande och väntar på att förslaget till ny djurskyddslagstiftning ska komma. Det är uppenbart att den här nya socialistiska regeringen inte prioriterar djurskyddsarbetet högre än vad den borgerliga regeringen gjorde. Från sida anser vi att det finns ett mycket stort behov av att så snabbt som möjligt få en ny djurskyddslagstiftning till stånd. Vi delar utredarens ambitioner om att djurskyddsarbetet ska bli mer målstyrt än regelstyrt utan att man för den sakens skull gör avkall på de höga ambitioner som man har för det svenska djurskyddet. Det tycker vi är en mycket bra utgångspunkt. Det är min förhoppning att vi nu kan räkna med att lagförslaget kommer och att nya förseningar uteblir. En fråga som kan kopplas till detta gäller debatten som har kretsat kring kontrollprogram, som har kritiserats av flera djurskyddsorganisationer. Oron är förståelig. är det viktigt att understryka några saker. Enskilda regler är inte grunden till ett starkare djurskydd, utan grunden måste vara djurens välbefinnande. Att arbeta för att modernisera regelverk och inkludera branschen i arbetet med att utarbeta metoder för att öka djurens välbefinnande är positivt. ser således inget problem med kontrollprogram utan betraktar dem som en tillgång. De kan bidra till att öka kontrollen, utöver den kontroll som länsstyrelserna genomför . Det är mycket viktigt att understryka att kontrollprogrammen aldrig får bidra till att minska djurskyddet. Utöver detta finns det många viktiga förslag i utredningen till ny djurskyddslagstiftning. När det kommer till sällskapsdjur föreslås olika åtgärder för att höja statusen för katter och andra sällskapsdjur. Det är ett mycket viktigt arbete där utredningen, precis som vi i vår reservation, förordar ett förbud mot att överge djur. Utöver detta återfinns förslag bland annat om krav på märkning, åldersgränser, kompetens, förbud mot skadlig avel med mera. Det blir en delikat uppgift, förhoppningsvis , att avgöra hur långt man ska gå när möjligheterna till kontroll är något begränsade som ny lagstiftning kan bidra till att förändra normer och höja djurens status och på så vis också förbättra djurskyddet i . Vi kommer att få all anledning att återkomma till dessa frågor . Vi har ett djurskydd att vara stolta över. ska vi erkänna att det finns stor förbättringspotential och att en del andra länder faktiskt har kommit i kapp på detta område. Det finns också många hot som man inte får blunda för och som man måste ha förståelse för. Vi har bönder som kämpar med en problematisk situation på världsmarknaden, och det är inte förvånandet att visst fokus från branschens sida också läggs på att problematisera det svenska djurskyddet. Det går nämligen inte att komma ifrån att ett starkt svenskt djurskydd visserligen är bra för djuren här i , men det leder till att våra bönder får det tufft att konkurrera på en öppen och fri marknad. Som varm anhängare av frihandel och marknadsekonomi måste man se något annorlunda på just denna konkurrenssituation. Länder som värnar djurs välbefinnande förlorar, och länder som inte bryr sig så mycket är vinnare. På grund av vårt EU-medlemskap har vi också dessvärre begränsade möjligheter att fullt ut kompensera våra producenter för den konkurrensnackdel som de har. Det är inte heller alltid lätt att argumentera för att lågavlönade barnfamiljer ska betala mer för svenska köttprodukter när vi har kommuner och landsting som köper kyckling från där såväl djur som arbetande människor har en, i alla fall med svenska mått mätt, fruktansvärd tillvaro. Trots allt detta kan vi se att konsumtionen av svenskt kött har ökat och att priserna på flera köttprodukter har stigit. Det är en positiv och trendbrytande utveckling. Jag vill understryka att vi måste fortsätta arbeta för ett stärkt svenskt djurskydd som vi arbetar för att öka producenternas konkurrenskraft. Det är där som fokus måste ligga. I stället för att fokusera på ett försvagat svenskt djurskydd är min förhoppning att fokus ska läggas på de alltför låga djurvälfärdsersättningarna, på en undermålig företagarpolitik från den rödgröna regeringen som gör det tufft att bedriva näringsverksamhet i det här landet och på skatter och andra pålagor som slår mot mycket hårt mot bönderna. Om vi kan komma till rätta med dessa saker ska det inte behöva finnas lika stora konflikter mellan en levande och välmående svensk animalieproduktion och ett ännu starkare djurskydd. Vi måste också bli bättre på att påpeka skillnaden som det svenska djurskyddet faktiskt gör för djuren. Att vi har ett starkt svenskt djurskydd betyder inte bara högre kostnader. Det betyder också direkta konkurrensfördelar gentemot andra länders produktion, då informerade människor faktiskt bryr sig om djuren. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 2 i detta betänkande. I detta anförande instämde (SD). 2 (V): Vi debatterar nu ett ärende som benämns djurskydd. Jag hoppas att politiker i den här kammaren när de debatterar frågor som rör hur djur ska behandlas kommer att föra debatten under benämningen djurrätt. I grunden är det detta som den här debatten borde handla om – att djur också ska ha vissa grundläggande rättigheter som vi människor ska respektera. Jag tycker faktiskt att man hittar en grund till detta resonemang i vår svenska djurskyddslag, där det i § 4 står att alla djur som hålls inom lantbruket ska ha möjlighet till ett naturligt beteende. Ifall våra djur inom livsmedelsindustrin, minkar och andra ska ha rätt till ett naturligt beteende tycker jag att vi kan titta på dessa verksamheter en efter en och ställa oss just frågan: Hur väl kan de 1 miljon minkar som hålls i minimala trådburar av metall utföra sitt naturliga beteende? Vi vet att en mink i det fria rör sig över stora ytor för att söka skugga, söka svalka i vatten , hitta föda och utforska omgivningen. Hur ska en mink kunna utföra det viktiga beteendet i en så liten bur? Jag hävdar att uppfödningen av dessa 1 miljon minkar i är ett direkt brott mot minkarnas rätt till naturligt beteende. Därför måste pälsindustrin upphöra i . Vi kan också fråga vilken möjlighet till ett naturligt beteende de ungefär 80 miljoner kycklingarna inom broilerkycklingindustrin har. Mängder av kycklingar stängs in i minimala utrymmen. De växer fort, för man ger dem föda under nästan alla dygnets timmar. Det gör man för att de ska växa så fort som möjligt, vilket gör att de får benbrott – ja, bryter benen och får väldigt svaga skelett för att de växer så fort och blir så tunga. Är det ett exempel på att man respekterar det naturliga beteendet? Jag tycker inte det. Det gäller även våra 8 miljoner hönor inom äggproduktionen, där faktiskt 1 miljon av dessa hönor är instängda i små burar. Och hur många av de nästan 3 miljoner grisarna har möjlighet att gå utomhus och böka, söka föda och röra sig fritt, som grisar ska kunna göra? Det är en ytterst minimal andel av grisarna. Hur är det med alla djur som transporteras till olika uppfödningsanläggningar och vidare till slaktindustrin? Hur ser de transporterna ut? Är de förenliga med djurens rätt till naturligt beteende? Nej, jag tycker inte det. Det finns alltså väldigt mycket att göra här, herr talman. Vi i har ett antal reservationer som tar upp några av dessa frågor. Vi vill till exempel ha utevistelse för alla djur inom livsmedelsindustrin. Vi har också tidigare i den här kammaren föreslagit ett förbud mot pälsindustrin i såsom den ser ut . Det handlar dock inte bara om lagstiftning. Det handlar också om att vi politiker kan fatta beslut som gör att färre djur behöver plågas och fara illa i . Jag tänker främst på den snabbt växande köttkonsumtionen i – jämfört med äter vi mer kött i . Detta har lett till en alltmer intensiv och onaturlig uppfödning av djuren. Med minskad köttkonsumtion skulle vi få möjlighet att behandla de djur som finns kvar på ett för dem mer naturligt och bättre sätt. Det är därför vi i har föreslagit till att vi borde anta en handlingsplan för just minskad köttkonsumtion. I det här betänkandet föreslår vi i att alla medlemsländer i EU ska ha rätt att gå före på just djurskyddsområdet. Helst vill vi ha något vi kallar en djurskyddsgaranti. Med en djurskyddsgaranti skulle ett medlemsland kunna säga: Nej, vi sätter stopp för den här verksamheten – även om den är tillåten i andra EU-länder säger vi nej, för detta är i strid med djurens intressen. Med en djurskyddsgaranti skulle också våra myndigheter kunna sätta stopp för en del av de djurtransporter som startar i och slutar i , eller i något annat land, för att djuren som exporteras dit ska födas upp eller slaktas där eftersom man tjänar mer pengar på det. Det blir en väldigt lång och helt onödig djurtransport, sannolikt i strid med den åttatimmarsgräns vi har i . Med en djurskyddsgaranti skulle våra myndigheter kunna säga: Nej, detta är i strid med djurens intressen. Vi accepterar inte den här formen av djurtransporter. Det är därför vi lyfter fram frågan om att kunna gå före på EU-nivå – just med hänvisning till djuren. Det hittar man i reservation 1. Många av de frågor jag har tagit upp skulle omhändertas i förslaget till ny djurskyddslag. Det är ett förslag som är noggrant utrett; det kom en utredning . Den tidigare borgerliga regeringen lovade att man skulle ta hand om den utredningen och presentera en ny djurskyddslag. Man lovade det , men vi fick aldrig se något förslag på en ny djurskyddslag. Jag ser att från sitter i kammaren. Han kanske kan svara på varför det inte blev så, för det var just och som hade ansvaret för den frågan inom den borgerliga regeringen. Jag måste dock säga att jag är besviken även på den nuvarande socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen. Ni har nämligen lovat att det skulle komma en ny djurskyddslag, och vi skulle ha fått den nu . Vi fick ingen ny djurskyddslag. säger ni att den ska komma – ja, då får ni banne mig se till att det verkligen blir så. Annars blir jag riktigt arg, och då blir det inte roligt! Vi måste ha en ny djurskyddslag på bordet i den här kammaren , så att alla dessa frågor kan tas om hand och bli bättre och så att djuren verkligen får den rätt till naturligt beteende de förtjänar. Jag sa inledningsvis att jag hoppas att sådana här debatter kan benämnas som debatter om djurrätt i stället för djurskydd. Jag tror att hur vi behandlar djuren i ett samhälle är en mätare på – överlag – hur civiliserat det samhället är. Här har vi i gått och tyckt att vi är bäst i världen på djurfrågor, men vi ser nu att land efter land faktiskt går fram och förbjuder pälsindustrin. Man förbjuder cirkusar att hålla vilda djur, man satsar på vegetarisk mat, man tillåter fler djur att få utevistelse och så vidare. Det finns alltså en hel del kvar att göra här i för att vi ska bli ett land som verkligen respekterar djurens rättigheter. Jag står förstås bakom alla våra reservationer, herr talman, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 4. 3 (S): I väntan på regeringens djurskyddsproposition debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande 16, Djurskydd. Vi har engagerade ledamöter i riksdag. De har lämnat in 39 motioner med ett sjuttiotal yrkanden, som vi har att hantera i betänkandet. Det handlar om antibiotika i djurhållning i EU, djurskyddsarbetet inom EU, katter, djurskyddskontroller, djurförbud, omhändertagande av djur, krav på frigående höns, utevistelse för grisar och så vidare. Utskottet avstyrker samtliga av dem med hänvisning till att det pågår ett aktivt arbete i utifrån den aviserade djurskyddspropositionen. Jag yrkar avslag på samtliga motioner och bifall till förslaget i betänkandet. Utskottet föreslog två eniga tillkännagivanden. Det ena handlade om att regeringen behöver intensifiera EU-arbetet, förbättra djurskyddet och minska antibiotikaanvändningen i hela EU. Det är glädjande att regeringen nu tydligt arbetar med djurskyddsfrågorna på bred front mot och inom EU, herr talman. Bland annat har man inrättat ett djurvälfärdssamarbete med , och . Det har resulterat i en grisvälfärdsdeklaration och en uppmaning till att arbeta vidare med dessa viktiga frågor, liksom en grund för en EU-plattform för djurs välbefinnande. Vi tror mycket på samarbete och delar regeringens syn att de här initiativen kommer att bidra till att stärka hela djurskyddsarbetet inom EU. Det är viktigt att fortsätter att vara drivande mot kommissionen för en ny handlingsplan för djurskydd . Det finns all anledning att ta ett samlat grepp om djurskyddsarbetet. Därför fortsätter vi i utskottet att uppmana regeringen till fortsatt engagemang i frågan. Det är viktigt att driva på medlemsstaternas efterlevnad av de gemensamma bestämmelserna ur både djurskydds- och konkurrensperspektiv. Det är inte okej när vi får signaler om att efterlevnaden av regelverken för transport av levande djur inte fungerar. Det är synnerligen viktigt att både den och uppmärksammar den här frågan och att regeringen fortsätter att prioritera det här arbetet. Det är också viktigt att på alla sätt förkorta djurtransporterna. Det är inte rimligt att transportera djur så att de faktiskt omkommer innan de kommer fram. Här har en god tradition och en viktig roll. Det är många som ser på som ett förebildsland, så det är viktigt att vi delar med oss av de kunskaper och erfarenheter vi har. När det kommer till svenska förhållanden är det också väldigt viktigt att uppmärksamma lokalproducerat och att skapa förutsättningar för att fler slakterier skapas runt om i landet. Mycket har sagts här om användningen av antibiotika. Det är en stor folkhälsofråga. Det är dessutom en stor och oöverblickbar fråga. Bakterier som utvecklar motståndskraft, som är resistenta mot antibiotika, är ett stort och växande folkhälsoproblem världen över. Det orsakar sjukdom, inte bara hos djur utan även hos människor. Det är också en kunskapsfråga. Det är inte rimligt att slentrianmässigt föda upp djur med antibiotika i foder. Det innebär, och kommer att innebära, stora och ökade kostnader för sjukvården, förlängda vårdtider och dyrare läkemedel. kanske man också måste förändra behandlingsmetoder. Vi kanske kommer att behöva behandla cancersjukdomar på ett helt annat sätt än . Det är glädjande nu att regeringen har varit aktiv, både nationellt och internationellt inom EU, för att minska användningen av antibiotika, vilket är helt nödvändigt. Vi har i en lång och bred erfarenhet av att motverka antibiotikaresistens. ses ofta som en förebild på området. Det är glädjande för oss att det finns ett nyvaket intresse för de svenska erfarenheterna. Det är också viktigt att vi kan dela med oss av våra erfarenheter till och till andra medlemsstater. Det är även viktigt att vi i utskottet fortsätter att stötta regeringen i de förhandlingar som pågår på EU-nivå och driver på för skärpta bestämmelser för att få en restriktivare antibiotikaanvändning i hela unionen. Regeringen har aviserat att man driver på för ett förbud för veterinärer att försälja antibiotika i vinstgivande syfte. Vi tror att det är något som måste stoppas i hela EU. Det här och mycket annat får vi till genom att ha ett engagemang men också ett genom samarbete mellan olika sektorer inom djurhållningen och med andra länder. Vi socialdemokrater anser att djurskydd och minskad användning av antibiotika i djurproduktionen är några av de viktigaste av de kommande förhandlingsfrågorna på jordbruks- och livsmedelsområdet. Ett gott djurskydd är också en viktig del i den svenska modellen. Det är därför glädjande att regeringen nu tillskjuter 30 miljoner i vårändringsbudgeten till djurskyddskontroller. Pengarna fördelas mellan , som får 5 miljoner, och länsstyrelserna, som får 25 miljoner. Länsstyrelserna ansvarar för den operativa kontrollen av djurskyddet och djurhållarna, och ansvarar för att samordna kontrollmyndighetens verksamhet och även ge råd och stöd till dem. Detta är viktigt för att få en träffsäker och effektiv djurskyddskontroll. Det är också nödvändigt för att få trovärdighet och visa att vi faktiskt kan upprätthålla det mycket goda djurskydd och anseende som vi har. Precis som anordnas det snart kosläpp runt om i landet. Jag tittade på Arlas hemsida och kunde konstatera att intresset är väldigt stort. Flera gårdar är redan överbokade. Detta är ett bra tillfälle att visa upp svensk djurhållning när den är som bäst. Det är också mer än en folkfest och ett marknadsjippo; det är en viktig del av den svenska modellen. Det är den stora skillnaden mot en del andra länder. Jag blir orolig när ledamöter från andra partier indirekt eller direkt menar att det här är något som måste ses över och att vi ska ha samma konkurrensförhållanden som övriga . Jag menar att en viktig del för svensk livsmedelsproduktion är just djurskyddslagstiftningen. Då måste vi också ha trovärdighet för det. Regeringen aviserar att man ska titta på att det ska vara en blankett mindre, vilket inte innebär en betande ko mindre. som vi minskar byråkratin kan vi upprätthålla en god djurvälfärd och betande kor. Kor som betar på våra ängar och i våra hagar hjälper till att hålla det svenska landskapet öppet. Det hjälper till att hålla landskapet levande. Betet ökar trivseln, och det ökar möjligheterna för växter, insekter och fåglar och gör att den biologiska mångfalden bevaras. Sommarbetet, som det främst handlar om, på åkrar där bonden har sått gräs och på strandängar och hagmarker ger förutsättningar för en levande landsbygd i hela landet. Att våra bönder öppnar gårdarna för alla som är intresserade och har möjlighet att se detta ger en god inblick för framför allt urbaniserade barn som inte vet varifrån mjölken och maten kommer. Den kommer faktiskt från våra gårdar och från våra djur. Det bidrar också till att upprätthålla odlingslandskapet. Vi når inte miljömålet ett rikt odlingslandskap , utan här behövs det mer insatser. Djurskyddet och korna i hagarna ger mjölk med sjysta villkor och bra kött på grillen i vår och sommar, och det ger våra konsumenter ett gott samvete. 4 (V) replik: sa många bra saker från talarstolen. Jag gillar särskilt hans tydliga ställningstagande för kossorna och deras rätt att beta utomhus. Det är viktigt nu i tider då det finns påtryckningar för att inskränka beteskravet. Jag tycker också att det var bra att tog upp det viktiga tillskottet på för utökade och bättre djurskyddskontroller. Dessa pengar behövs verkligen. Vad gäller den nya djurskyddslagen, som jag tog upp tidigare, tycker jag dock inte att det var helt tydligt, så det vore bra med ett tydligt besked från Socialdemokraterna. Exakt när kommer den nya djurskyddslagen, och varför har den dröjt så länge? När vi debatterade denna fråga tog upp ett antal krav på förbättringar för minkarna. Vi fick svaret i betänkandet, som Socialdemokraterna förstås stod bakom, att flera av kraven på förbättringar för minkarna kan tas om hand i förslaget till ny djurskyddslag. Därför vill jag veta av Socialdemokraterna: det att finnas förbättringar för minkarna inom pälsindustrin i förslaget till ny djurskyddslag? Det var bra att tog upp frågan om djurtransporter. Det finns djurtransporter som startar i och slutar i andra länder. En del av dessa transporter blir sannolikt längre än och strider alltså mot vår åttatimmarsgräns. Borde inte kunna säga nej till dessa transporter, ? 5 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Som säkert vet bereds frågan i , och det är aviserat. Det är många förhoppningar på denna proposition, och det kan vara en del i varför den har dröjt. Vi följer alla detta arbete, och vi kommer säkert att få återkomma till detaljer och förslag i propositionen på flera olika områden. Några kommer säkert att vara nöjdare än andra. Alla kommer säkert inte att vara helt nöjda. Så är det väl alltid. Vad gäller naturligt beteende ser vi att det kan finnas anledning att förtydliga skrivningen om vad ett naturligt beteende innebär. Det är våra myndigheter som ska tolka, följa och skriva regelverket för detta, och vi politiker ska inte vara inne på sådan detaljnivå. Vi får fortsätta att jobba gemensamt för i vilken form frågan om naturligt beteende kommer i propositionen. Beträffande djurtransporter delar jag åsikt att vi borde kunna göra mer, framför allt vad gäller efterlevnaden. Det kan behövas ett förtydligande av åttatimmarsregeln. Det är inte heller rimligt att vi har helt olika regelverk inom Europeiska unionen. Vi jobbar vidare med detta. 6 (V) replik: Det här låter lite som ett eko från tidigare borgerliga politiker när jag frågade dem: När kommer djurskyddslagen? Ni hade lovat att den skulle komma , och så kommer den inte. får jag höra samma sak från Socialdemokraterna: Det bereds men är aviserat. Vi får verkligen hoppas att den kommer . Jag skulle vilja att förtydligar det han sa om naturligt beteende. Jag tycker att det väldigt viktigt att det står ungefär detsamma i den nya lagen som det står i § 4 i nuvarande djurskyddslag: Djuren har rätt till ett naturligt beteende. Detta måste förstås alltid tolkas, men jag trodde att hela vitsen med förslaget till ny djurskyddslag var att det här skulle förtydligas så att det blir tydligare för våra myndigheter vad naturligt beteende innebär. menar väl inte att det ska bli några försämringar i djurskyddslagen vad gäller naturligt beteende. Det säger om djurtransporter är bra, men jag hade en konkret fråga. De transporter som börjar i och slutar i , och tidigare även för intensivuppfödning av djur och slakt av djur blir ibland längre än . Borde inte svenska myndigheter kunna säga att har en gräns för djurtransporter och därför säga nej till dess djurtransporter? Avslutningsvis återigen: Kommer minkarna att finnas med i förslaget? 7 (S) replik: kommer nog att bli lite besviken vad gäller att peka ut just minkarna. Jag vidhåller att alla djur som hålls ska ha möjlighet till naturligt beteende men att politiken inte ska detaljstyra detta.