prot · H40926 · 2016-11-10 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om återkallelse av motionsyrkanden Förste vice talmannen meddelade att m.fl. (KD) i skrivelser återkallat yrkande 10 i motion 2016/17:3392 och yrkande 19 i motion 2016/17:3393. Förste vice talmannen meddelade att talmannen avskrivit dessa motionsyrkanden. Skrivelserna lades till handlingarna. § 3 Anmälan om faktapromemorior Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM23 Översyn av KOM(2016) 625 till utbildningsutskottet 2016/17:FPM24 Digitalisering av den europeiska industrin KOM(2016) 180 till näringsutskottet § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:36 till finansutskottet 2016/17:JO1 till KOM(2016) 683 och 685–687 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 5 Svar på interpellationerna 2016/17:42 och 101 om nedläggning av Nord Stream 2 1 Utrikesminister (S): har frågat statsministern vilka skälen var att avstå från att medunderteckna ett brev angående Nord Stream 2 till ordförande samt varför ingen formell beredning med relevanta departement gjordes och varför inga försök till reviderade skrivningar gjordes. har även frågat vad som görs för att få frågan på bord. Interpellationen har överlämnats till mig. Vidare har frågat mig vad gör för att agera utifrån säkerhetspolitiska och miljöpolitiska intressen för att inom EU verka för att den nya gasledningen inte byggs, varför inte skrev under protestbrevet till kommissionen samt hur regeringen samverkar med Region för att värna rikets säkerhet. Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. Jag har haft tillfälle, herr talman, att redovisa regeringens syn på Nord Stream 2, bland annat i denna kammare genom mina svar på interpellation 2015/16:699 och interpellation 2015/16:753. Jag menar att dessa debatter har visat att det råder bred samsyn i kring de frågor som projektet reser. Den förfrågan om undertecknande av ett brev som båda interpellanterna hänvisar till kom in till regeringen , i ett skede när brevet redan var undertecknat av flera medlemsstater. Svarsfristen var mycket kort, och vi erbjöds inte möjlighet att påverka brevets innehåll. Efter beredning inom gjordes den samlade bedömningen att statsministern inte skulle underteckna brevet. Som interpellanterna väl känner till arbetar regeringen aktivt med frågan om Nord Stream 2 på europeisk nivå och har vid upprepade tillfällen varit i kontakt med både kommissionen och andra medlemsländer i EU. Frågan tas upp såväl i bilaterala sammanhang som inom ramen för EU-samarbetet. När det gäller värnandet av nationella säkerhetsintressen pågår ett arbete inom i syfte att bedöma projektet och formulera och värdera olika handlingsalternativ. 2 HANS (M): Jag brukar återkommande ställa ett antal frågor till statsministern när han har gjort utrikes- och säkerhetspolitiska saker och när Statsrådsberedningen gör olika ting. Statsministern har en tendens att aldrig vilja svara på dem utan skickar fram utrikesministern. Hon brukar göra det väl, men ibland beklagar jag hennes uppgift att vara lokalvårdare för statsministern. Jag tackar för svaret, men flera av de frågor jag ställer får egentligen inget svar: Vad var anledningen till att man avstod från att medunderteckna brevet? Mellan förfrågan och svar tog det, enligt de handlingar jag har begärt ut från Statsrådsberedningen, . Varför gjorde man ingen bredare beredning? Vad jag har förstått fanns inga dokument upprättade om detta på till exempel Försvarsdepartementet. Och varför gjordes inga försök att revidera om man nu var negativ till vissa formuleringar? Jag har med mig själva brevet, vilket jag har begärt ut från Statsrådsberedningen. Som jag uppfattar det anförs det i brevet till tre skäl till varför borde medunderteckna det. Det ena är att inte ska göra sig mer beroende av en energiform och framför allt inte av ett enda sätt att leverera denna energi i form av en kabel eller ledning på . Det andra är att detta riskerar att undergräva . De får pengar för den transittrafik av rysk gas som går genom in på den europeiska marknaden. Det handlar om rätt betydande belopp. Det pekas även på den destabiliserande geopolitiska ordning som just nu finns i . Jag tycker att alla dessa skäl i grunden är väldigt relevanta. Den kritik som kan anföras mot Nord Stream 2 har tre huvudlinjer. Den första frågan man måste ställa sig är om det är förenligt med EU:s energiunion att vi gör oss än mer beroende av en leverantör och att vi framför allt gör oss beroende av ett enda sätt att leverera gasen in i . Den stora knäckfrågan man ska ställa är om det är i intresse att ha mer rysk gas eller ha mindre rysk gas. Det andra skälet är naturligtvis det försämrade säkerhetsläget. Jag behöver absolut inte, herr talman, undervisa utrikesministern i detta. Även hon är väl förtrogen med det här, och jag vet att hon också är väldigt bekymrad över det säkerhetsläge vi nu har här uppe i . Efter den illegala annekteringen av har varit tydligt. Vi står fast vid att det strider mot folkrätten och att det är en illegal annektering. Detta är ett centralt budskap. Vi har dessutom striderna i östra som hitintills har krävt minst 10 000 döda och 20 000 skadade. Det som sker är förfärligt. Detta gör att säkerhetsläget är försämrat, och det försämras stadigt. Det är i ljuset av det här som man har goda skäl att ifrågasätta Nord Stream 2. Det tredje skälet, vilket jag just underströk och som också är en fråga som lyfts fram allt oftare i , är: Ska vi verkligen medverka till att undergräva ukrainsk ekonomi på detta sätt? Om Nord Stream 2 blir ett faktum riskerar att förlora betydande intäkter. Jag menar att vi därför borde gå från ord till handling. Det är lite kuriöst att avstod när vi fick erbjudande om att medunderteckna ett brev som till slut samlade nio eller möjligen tio stater. Skälen som framförs i brevet – fem eller sex stycken – är i grunden väldigt sakliga och goda. Jag förstår därför inte varför man avstod. Jag tror dessutom, herr talman, att med det läge vi befinner oss i är det bättre att vara många som markerar oro och ovilja mot Nord Stream 2. kunde tillsammans med andra medundertecknande länder, som , och , ha ställt sig sida vid sida för att säga att Nord Stream 2 är ett dåligt projekt. Det ligger inte i intresse, och vi ska i inte göra oss mer beroende av rysk gas. Därför är det sorgligt att statsministern avstod från att vara medundertecknare. 3 (KD): Tack, utrikesministern, för svaret! Frågan om Nord Stream är väldigt viktig. Det handlar framför allt om säkerhet och möjligheter att kunna agera på vårt territorium. Utrikesministern säger i sitt svar att agerar och att det finns en bred enighet, men då måste man fråga sig vad dessa insatser består i. Tåget gick då vi inte skrev under. Tänker utrikesministern i stället ta initiativ till att skriva ett eget brev för att skapa en uppslutning som visas i praktisk handling? Det måste ju hänga ihop. måste visa ledarskap i denna fråga. Därför är detta en viktig uppgift som ligger på . Jag undrar hur regeringen tänker agera för att förhindra att den ryska staten köper sig tillgång till svenskt territorium för att fortsätta bedriva militära handlingar och ekonomisk utpressning mot bland andra , vilket helt strider mot grundprinciper om staters förpliktelser att respektera varandras suveränitet och territoriella integritet. , och Nord Stream 2, är nämligen helägt av den ryska staten. agerande är därmed helt styrt av ryska statens intressen och behov. Detta får vi inte bortse från, särskilt inte med den allt tuffare säkerhetspolitiska miljö vi befinner oss i. Vi vet att Kremls representanter har hotat med kärnvapen och att den ryska försvarsmakten agerar väldigt kraftfullt i . Då finns all anledning för att vara försiktigt. Detta gäller särskilt nu när det på olika sätt har framkommit i medierna att Försvarsmakten är tydlig med att det här är en dålig idé. Det är dåligt för säkerhet dels att Nord Stream 2 över huvud taget byggs, dels att skulle ge utrymme att använda både hamn och hamn. Det här skulle påverka Försvarsmaktens förmåga att skydda och den svenska befolkningen. Det har också framkommit att det förekommer ganska aggressiv rysk spionageverksamhet mot Försvarsmaktens anställda på , och detta trappas upp i andra delar av landet. Jag är säker på att det här är någonting som både utrikesministern och försvarsministern oroas av. Det är ganska uppenbart att det som ÖB säger i Agenda om att det här är en dålig idé är ett understatement. Detta är någonting man avråder ifrån. Då är det väldigt viktigt att det hänger ihop med utfästelserna i den förra debatten och att nu också agerar. Man måste sätta ned foten. Det är viktigt också med tanke på att det ska tas beslut på . Hur tänker regeringen agera? blir det något slags tankevurpa. De som jobbar inom det lokala självstyret tänker att regeringen ska göra någonting, men regeringen tycks allra mest hoppas att räddningen ska komma från kommissionen. Jag har ställt en rad frågor, och jag hoppas att jag får klara och tydliga besked i den här viktiga säkerhetspolitiska frågan. 4 Utrikesminister (S): Jag tackar för de vänliga orden, . Jag gör naturligtvis det här för att jag tycker så mycket om att debattera med dig. Det är därför jag står här upprepade gånger. Tack för att ni tar upp den här frågan! Sent ska syndaren vakna, kanske man kan säga. Ni tillhör ju partier som ingick i den tidigare alliansregeringen, vilken 2009 gav tillstånd för Nord Stream att lägga de första två rörledningarna i svensk ekonomisk zon. Jag ska inte kritisera det beslutet. Det var en naturlig följd av att man tillämpade gällande lagar och regler, vilket vi också tänker göra. Vi tänker naturligtvis ”hedra” våra rättsliga åtaganden. Nej, tåget gick inte för att man inte skrev under ett brev. tycker jag att ni tjafsar. Det är väl inte att gå från ord till handling att man skriver ett brev till kommissionen, hur mycket jag än respekterar EU och kommissionen. Det är kanske det allra enklaste. Vi bedömde detta efter att ha tittat på det. Det var färdigt att skriva under; det gick inte att påverka innehållet. När det här bereddes bedömde man att det inte var det bästa att göra i det läget; det skulle inte ha gagnat våra intressen. Det är nu det är viktigt att agera. Det är väl inte att gå från ord till handling att bara skriva på en skrivelse? Vi är överens regering och opposition emellan om att vi på grund av agerande har ett försämrat säkerhetspolitiskt läge i närområdet och . är en av de medlemsstater i EU som hårdast driver att EU:s förhållningssätt gentemot ska återspegla den insikten. är rättsläget när det gäller Nord Stream 2 oförändrat i avgörande folkrättsliga delar. Det är fortfarande den svenska kontinentalsockellagen och som sätter villkoren för den prövning som regeringen har att göra av bolagets tillståndsansökan. Det är först nu vi har fått den och kan ta ställning till den. EU:s energiunion innebär visserligen att den gemensamma energipolitiken har samlats i ett ramverk och tagit betydelsefulla steg framåt, men flera av de principer som medlemsstaterna är ense om, som diversifiering och minskat beroende, är inte genomförda i formella rättsakter. Utan de är politiska till sin karaktär, och det är en utmaning när de ska tillämpas och genomdrivas. Det vi har gjort är att vi regelbundet samrått med såväl kommissionen som EU:s medlemsstater, och vi har ett mycket nära samarbete med övriga länder runt . Statsministern berörde själv frågan med sina kollegor vid det senaste mötet i . Regeringen kommer att fortsätta följa frågan nära, eftersom det ytterst också är en fråga som handlar om vår säkerhetspolitik. I den andan bjöd vi in riksdagspartierna till informationsmöte , då era partier fick full insyn i det arbete som just nu pågår. Det handlar om att engagera sig i EU-kretsen, titta på det rättsliga läget, vilket vi förstås nu gör med remisser av det här förslaget till berörda myndigheter, och agera fullt i enlighet med våra säkerhetspolitiska intressen. Regeringen ser fram emot att vi kan bredda och fördjupa diskussionen i den här viktiga frågan. Den här skrivelsen är redan ointressant. Utvecklingen har redan flyttat sig långt framåt. Ni kan förstås hålla på och tjafsa om det där, men det kommer inte att hjälpa frågan om Nord Stream 2. Jag har inte hört ett enda förslag från er sida. Vad ska vi göra då? Har ni några egna förslag? 5 HANS (M): Jag är inte alldeles säker på att det bara är glädjen över debatter med undertecknad som lockar till kammaren. Det kan möjligtvis också vara omtanken om statsministern. Jag tror nämligen att hon förklarar den svenska säkerhetspolitiska linjen bättre än han, även om jag tycker att det finns håligheter i det hon framförde; jag ska peka på några av dem. Låt oss bena ut en del saker! Jag tycker att det är bra att utrikesministern nu klargör att det rättsläge som rådde 2009, när man beviljade Nord Stream 1, var snarlikt det vi har . Det är ungefär samma typ av lagar som gäller. Det som är den stora skillnaden mellan när Nord Stream 1 kom och när Nord Stream 2 nu behandlas är EU:s energiunion och det försämrade säkerhetsläget. Det måste vi erkänna. Jag tycker att det finns all anledning att vara självkritisk. Jag tycker att det finns all anledning att kritiskt se tillbaka på behandlingen av Nord Stream 1. Men givet det lagutrymme man hade var detta det beslut som fattades. Nord Stream 2 måste dock betraktas i ljuset av både det försämrade säkerhetsläget och EU:s energiunion. Det tycker jag att vi ska kunna vara överens om. Utrikesministern tycker att vi tjafsar om det här brevet. Nja, nu är det ändå rätt viktigt. rådde det rätt stor oklarhet om huruvida man hade blivit erbjuden det här brevet, huruvida man hade svarat på det och vad man i så fall hade svarat. Jag tycker ändå att det är lite anmärkningsvärt. Vi har dragit ut de här handlingarna. Jag har inte fått dem själv, utan de har begärts ut, och det har nästan varit lite detektivarbete att få ut dem. Men har vi det här brevet. Det erbjöds , för över . Jag tillhör dem som menar att den här processen i hög grad är politisk, precis som utrikesministern fastslår. Då gäller det att driva opinion. Jag menar att skulle ha visat prov på ledarskap. borde redan tidigt ha varit ett av de länder runt som visade ledarskap i frågan. Vad det handlar om är att Nord Stream 2 med rysk gas till inte är i vårt lands, i vårt närområdes eller i intresse. Det hade kanske varit bra om vi hade varit medundertecknare till det brev som vi blev erbjudna att skriva under; när man driver opinion gentemot kommissionen är det bättre ju fler man är. Utrikesministern efterlyser vad vi tycker att man ska göra. Jag tycker att man ska arbeta politiskt in mot unionen, arbeta med våra europeiska partner för att få fram insikten att Nord Stream 2 inte är i intresse. Som det står i det brev som statsministern avvisade handlar det om tre saker: Vi ska inte göra oss mer beroende av en leverantör och en leverantörskedja, det vill säga Nord Stream 2, vi ska inte undergräva och vi befinner oss i ett försämrat säkerhetsklimat. Vad av det som framgår i brevet är i grunden fel? För drygt sedan var jag i i och träffade företrädare för , och . De har noterat att vi har den här rätt livaktiga debatten i tack vare att vi från oppositionen driver på. Det är ett entydigt besked från företrädare för , och att Nord Stream 2 inte är i intresse. lyfte fram två saker som jag vill fortsätta att elaborera. För det första är inte Nord Stream vilket företag som helst. Bakom det finns ju ryska statens egna maktintressen i form av maktbolaget . Det gör att det här inte är vilken kommersiell affär som helst eller vilket företag som helst. Det är ytterst ryska statens intressen bakom, och det är viktigt att framhålla i debatten. Där tror jag heller inte att det i grunden finns någon större skillnad mot utrikesministerns uppfattning. För det andra är detta med och inte bra. Det är ett försvarspolitiskt hot. Därför kan jag med mycket stor stolthet säga att både på och i aktivt arbetar emot att man ska behöva etablera verksamhet med ryska rör i både och . 6 (KD): Tack, utrikesministern, för svaret! I sitt svar började hon med att hänvisa till att vi kommer och att ett beslut om Nord Stream 1 fattades tillbaka i tiden. Det är ett helt annat säkerhetspolitiskt läge , och det vet utrikesministern mycket väl. Vi hade då inte haft eller de spänningar som vi nu ser. Det fanns tendenser, men har vi på ett helt annat sätt klara exempel på att är berett att använda sin militära förmåga. Det gör att det kommer i ett mycket allvarligare läge. När det gäller brevet har det betydelse om det är åtta, nio eller tio länder som skriver ett brev till kommissionen och på det viset lägger fast vår ståndpunkt. Det är väl ganska uppenbart. Sedan är frågan: På vilket sätt ska detta vägas om Försvarsmakten är så tydlig med att det är dåligt? Vi vet att vicepresident sa väldigt tydligt när han kom till : It’s a bad deal. Det var dåligt för , och han avrådde verkligen. Om vår egen Försvarsmakt avråder, vad mer krävs? Det är en konkret fråga. Är inte rikets säkerhet någonting som ska vara det viktigaste? Om det är det viktigaste, avser då regeringen att komma med ett tydligt nej? Vi har en annan del i detta. Det hänger inte bara på denna kammare och på regeringen. Region är i högsta grad inblandad. Där är frågan nu uppe, och man ska fatta ett beslut . Där finns representanterna. Det är en socialdemokrat som är den starke mannen för er, . Han har gång på gång vidhållit att det här är en ren kommersiell fråga, senast i debatten . Han vidhåller att det inte är ansvar att bedöma säkerhetsläget och att det inte spelar någon roll att företaget är ett helägt ryskt bolag. Är det ett sätt som regeringen är komfortabel med att det med all sannolikhet fattas beslut ? Man ser de 55 miljonerna framför sig av naturliga skäl. Men blir inte det konstigt? Borde inte informationen från Försvarsmakten på lämpligt sätt nå fram till Region innan man fattar beslutet? Det vore väldigt rimligt. Vad det kokar ned till är att detta är en fråga som kräver ett tydligt och resolut agerande. Regeringen hade behövt skriva under brevet. Man kan göra det i efterhand och skicka ett brev. Men det krävs också att man är tydlig särskilt vad gäller hamn. Det är definitivt en fråga som regeringen har möjlighet att fatta beslut i. Det skulle vara en tydlig signal från att det inte bara är ord vi håller på med i kammaren utan att det får praktiska konsekvenser. Det blir ett njet från när det gäller att använda hamn och även hamn. Det vore det allra bästa. 7 (S): Jag har inte anmält mig som talare i debatten. När vi debatterade Nord Stream 2 senast uppfattade jag att vi var väldigt överens om att Nord Stream 2 inte är någon bra idé. Jag uppfattade också att vi var överens om att ska följa de internationella åtaganden som vi har ingått. Jag undrar nu om det har ändrats. Menar och att vi ska bryta mot de internationella åtaganden vi har och den internationella rätten, och i så fall på vilka grunder? Jag tycker att utrikesministern hade en poäng när hon ställde frågan: Vilka är era konkreta förslag till vad den mer bör göra förutom att påverka på det sätt som hon anfört? Vi är överens om att Nord Stream 2 inte är någon särskilt bra idé. Men frågan är vad vi kan göra åt det mer än det påverkansarbete som regeringen redan har redogjort för. 8 Utrikesminister (S): Vår politik handlar för det första om att hedra våra rättsliga åtaganden. För det andra ska vi se till att vi kan kombinera detta med att följa de politiska mål som har satts upp i EU:s energiunion. Det är vad vi håller på med och vad vi gör, och ni är väl informerade om det numera. Vi har kallat till oss era partier för att informera om hur vi arbetar med de sakerna. Det har också framgått mycket tydligt, , i samarbetet med de baltiska länderna. När vi firade deras 25-åriga frihet gjorde vi uttalanden där det framgick väldigt tydligt att vi tycker likadant och har samma värdering av frågorna när det gäller den politiska inriktningen. När det gäller den specifika frågan om hamn var den inte med i det berömda brevet. Låt oss nu lämna brevet. Vad gäller nu? Vad är läget just , och vad kan vi göra? Vi har att värna säkerhets- och försvarspolitiska intressen. Vi inhämtar nu underlag från myndigheter, och vi formulerar vår position utifrån ett brett perspektiv. Den verksamhet som Nord Stream 2 planerar att genomföra följs noga av både regeringen och ansvariga svenska myndigheter. Det är , geologiska undersökning, , och Försvarsmakten. Med tanke på utvecklingen i vårt närområde i vår omvärld i har en särskilt viktig position. Det är också ett svenskt strategiskt intresse att ha militär närvaro på och runt . Det har en stabiliserande effekt på den militärstrategiska situationen i . Därför har Försvarsmakten inlett arbetet med att etablera militär närvaro och verksamhet på . utnyttjar regeringen varje möjlighet att skaffa sig ett så bra underlag som möjligt för sitt val av agerande vad gäller hamnarna i och . Återigen gäller det att respektera både svensk och internationell lag. Vi kan inte bara hitta på någonting som går emot folkrätten. Då skulle vi följa i spår, och det är väl ändå inte meningen. Vi måste respektera de lagrum vi har att följa när det gäller att värdera den ansökan om har kommit in till . Som ni mycket väl vet kan inte vi ensamma sätta stopp för detta. Vi kan inte ensamma stoppa projektet. Det krävs att vi har EU med oss. Vi arbetar därför aktivt gentemot kommissionen med upprepade kontakter. Vi jobbar med kontakter med de baltiska länderna och med andra som är involverade i detta. Om ni verkligen ville göra nytta skulle ni försöka att rikta er till dem som tänker köpa gasen. Det skulle förstås vara det allra viktigaste som ni kan göra. Det gäller kunder i och också i . Det är grundproblemet. Det här är gasledningar som kommer att ha alltför många tänkbara kunder och avnämare . Det gör också projektet mycket svårare. Här handlar det om att agera. Det gör vi både i EU-sammanhang och tillsammans med andra länder som tycker som oss om detta. Vi arbetar med partner både runt och i EU-sammanhang. Vi har som ni vet skickat ut ansökan på remiss och återkommer förstås när vi har fått in synpunkter. Vi är mycket aktiva, och vi kommer också att fortsätta att hålla oppositionens partier informerade om vad vi gör. 9 HANS (M): För att sammanfatta: De goda skälen till att avvisa Nord Stream 2 är i grunden att det strider mot vår gemensamma energiunion. Det råder ett försämrat säkerhetsläge i norra efter den illegala annektering av och det som sker i östra . Detta riskerar också att undergräva genom att man fråntar dem möjligheterna att tjäna pengar på den transittrafik som finns med rysk gas från in på den europeiska marknaden. Utrikesministern sa ett väldigt intressant ord. Man kan gå tillbaka till protokollet sedan och se vad hon sa i sitt förra inlägg. Hon sa att numera informeras oppositionen. Det är helt riktigt. Vi har fört två samtal under organiserade former på , tror jag. Det har alltså skett . Det brev, herr talman, som utrikesministern betraktar som tjafs när vi tar upp det skrevs . Jag menar att det är detta som är det bristande ledarskapet. Vi borde redan tidigt på föråret, , tillsammans med andra länder ha samlat en koalition mot Nord Stream. Jag är helt övertygad om att ju fler länder som markerar emot detta, desto större tyngd och styrka har det in mot . Det är precis som utrikesministern har slagit fast: Det handlar ytterst om en politisk avvägning. Det är därför jag beklagar det bristande ledarskap som man visar genom att inte vara med på brevet. Jag har fortfarande inte hört ett sakligt argument när det gäller vad det innehållsmässigt var i brevet som var så dåligt.