prot · H30999 · 2016-04-27 00:00:00 — § 1 Val av ställföreträdande justitieombudsmän Följande skrivelser hade kommit in: har berett frågan om val av ställföreträdande justitieombudsman. föreslår enhälligt att från till ställföreträdande justitieombudsman väljer . hade enhälligt föreslagit att skulle välja till ställföreträdande justitieombudsman. Kammaren biföll förslag och utsåg därmed från till Den tid för vilken är vald att vara ställföreträdande justitieombudsman löper ut . har berett frågan om val av ställföreträdande justitieombudsman. föreslår enhälligt att från till ställföreträdande justitieombudsman omväljer . hade enhälligt föreslagit omval av ställföreträdande justitieombudsmannen . Kammaren biföll förslag och utsåg därmed från till vice talmannen meddelade att avsagt sig uppdraget som chefsjustitieombudsman . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:563 Interpellation 2015/16:563 Minoriteternas överlevnad i av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2015/16:573 Interpellation 2015/16:573 Signalpolitik inom LSS av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 4 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM75 Rådsbeslut om ändring av rådets beslut (EU) 2015/1601 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för och KOM(2016) 171 till socialförsäkringsutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:104 till finansutskottet 2015/16:3389 till näringsutskottet 2015/16:3391 och 3393 till skatteutskottet 2015/16:3390 civilutskottet 2015/16:3392 till försvarsutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:UU16 Interparlamentariska unionen (IPU) 2015/16:UU17 Den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UfM) § 7 Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar betänkande 2015/16:FiU42 Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar (prop. 2015/16:146) 1 (SD): Det är givetvis glädjande att regeringen föreslår en reform inom invandringspolitiken som går i rätt riktning snarare än i fel riktning, vilket dessvärre har varit normaltillståndet. Jag skulle dock vilja sticka ut hakan och påstå att majoriteten av väljarna är rätt förbryllade över att individer som vistas illegalt i över huvud taget har rätt till ekonomiskt bistånd. Varför har denna felaktighet inte rättats till tidigare? Hur har den ens uppstått? Jag vill uppmärksamma kammaren på att det kan vara ett regelrätt lagbrott att vistas i det svenska riket olovligen. Det är något man kan dömas för i domstol och följaktligen också straffas för, helt och hållet enligt samma principer som gäller för andra typer av brottslighet. Värt att notera är att mitt parti inte har medverkat till att stifta just denna lag. Det är något som har beslutats i denna kammare av de övriga partierna. Fram tills nu har det funnits ett system där vi premierar individer som bryter mot svensk lag genom att bevilja dem ekonomiskt bistånd. Det är direkt ologiskt. Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar Jag tycker att det är olämpligt att den proposition som är föremål för dagens debatt innehåller undantag som gör att mer än hälften av den grupp individer som annars skulle beröras av propositionen inte berörs. menar att detta undantag helt bör avskaffas. Jag säger inte att det är lätt. Jag tycker för egen del att det är svåra beslut att fatta. Undantaget som propositionen föreslår berör individer som vistas olovligen i med barn. Hela min grundansats – det gäller inte bara mig utan det gäller hela mitt parti – är att barn inte ska behöva lastas för att deras föräldrar fattar dåliga beslut. Vi måste likväl någonstans sätta ned foten. Det vi pratar om är faktiskt individer som bryter mot svensk lag genom att olovligen vistas i riket. Vi kan inte ha ett system som premierar den sortens beteende. Vilken sorts signaler sänder vi till de folk som faktiskt respekterar myndighetsbeslut, även om det råkar vara ett avvisningsbeslut? Detta bör självfallet gälla undantagslöst. menar vidare att om man är asylsökande i , vilket i sin tur är lite märkligt eftersom man med geografisk logik inte passerat bara ett utan snarare minst sju så kallade säkra länder på vägen hit, är man givetvis berättigad till tak över huvudet, till mat för dagen och därtill motsvarande. Utöver detta finns det ingen som helst reson i att vara berättigad till vare sig dagersättning eller så kallat särskilt bidrag. Detta system bör givetvis avskaffas. Låt mig kort reflektera över det faktum att propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och de fyra allianspartierna. Jag har ingen som helst synpunkt på det förfarandet. Partier samverkar givetvis med varandra så länge de upplever att det gynnar ens egen sak och så länge den ömsesidiga viljan finns. Men jag måste ändå få ställa frågan: Vad är ni så rädda för? Låt oss anta, rent hypotetiskt, att jag själv eller någon annan representant för mitt parti hade suttit med i de förhandlingar som ledde fram till detta förslag. Vad hade varit worst case scenario? Om jag hade suttit i en sådan förhandling och framfört ganska exakt det jag framför just , och man hade kommit fram till att det inte var något som det går att jämka sig med, då hade jag lite snopet sett mig tvungen att lämna förhandlingen och förklara att mitt parti inte står bakom den överenskommelse som förhandlingen ledde fram till. Men vad hade varit best case scenario? Givetvis att vi hade blivit överens. Då hade vi möjligen haft en helt enig riksdag som ställer sig bakom denna proposition. Det är en enorm styrka gentemot våra uppdragsgivare, det vill säga den svenska väljarkåren. är tredje största parti. Opinionsmätningarna som ni alla följer mer eller mindre slaviskt gör gällande att om det vore val skulle vi antingen befästa vår tredje plats, alternativt bli näst störst eller till och med kanske enskilt största parti. Vi förhandlar med varandra när vi sitter i olika utskott. Vi förhandlar i olika typer av parlamentariska kommittéer, och vi förhandlar även i helt andra sammanhang. Vad exakt är ni så rädda för? Om vi driver en åsikt som det inte går att nå konsensus om – men då så, då blir det tydliggjort inför väljarna. Det kan väl knappast ses som ett problem. Det borde tvärtom vara bra både för oss, för övriga och framför allt för väljarna, som sedan kan avkunna sin dom i de allmänna val som är mer eller mindre heliga för oss. Men låt oss åtminstone göra ett ärligt försök till att visa på ett visst politiskt ledarskap. Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 2 (V): Jag ska prata om reservation och varför borde avslå budgetpropositionen från regeringen. Vi kan börja med att konstatera att och står på diametralt olika sidor om regeringens och de borgerliga partiernas förslag om extra ändringsbudget. vill ha hårdare, brutalare krav, särskilt mot barn, medan står upp för människovärde och mänskliga rättigheter. Få propositioner från regeringen har så tydligt tystats ned och gömts undan i debatten som denna. Regeringens mycket korta meddelande skickades ut efter terrorattackerna mot och tunnelbana. Till skillnad från tidigare i migrationsfrågor slog man inte på stora trumman, kallade till presskonferens och berättade det förträffliga i detta förslag. Jag tror att det i grunden beror på att man skäms, särskilt om man är miljöpartist. Man har från regeringssidan gått från humanitet och familjeåterförening till att skapa en allians med batonghögern, medan rasisterna står och jublar vid sidan om. Ur ett ekonomiskt perspektiv är det inte troligt att detta innebär en besparing på lång sikt. Visst kan det bli så att staten sparar 200 miljoner och 400 miljoner kommande år, men risken är att de som har fått avvisningsbeslut i stället avviker och dyker upp som hemlösa eller papperslösa i våra kommuner och landsting. Det innebär alltså en övervältring av kostnader från statens sida till kommuner och landsting. Några som har sett till att ge människor på flykt ett värdigt välkomnande till , och som har gjort fantastiska insatser och fortsätter att göra det, är de ideella krafterna. De ideella krafterna har också dragit ett väldigt tungt lass när myndigheter och kommuner inte har levt upp till sina skyldigheter. Detta beslut riskerar att leda till en ökad belastning för dessa ideella krafter och organisationer. Av statistik framgår att omkring 10 000 personer är kvar i mottagningssystemet, trots att de har fått beslut om avvisning eller utvisning. Ungefär 4 900 av dem är vuxna personer som inte bor tillsammans med barn . Av dessa finns 1 900 kvar på Migrationsverkets anläggningsboenden. anser att den som har fått avslag på sin asylansökan måste respektera beslutet. Beslut om avvisning och utvisning ska följas. Likaså ska beslut fattas rättssäkert och på korrekta grunder. Att dra in biståndet för den som inte följer detta beslut kan vid en första anblick anses som rimligt. Men kommer förslaget att få den effekt som regeringen eftersträvar? Jag tror inte det. Valet mellan att följa ett avvisnings- eller utvisningsbeslut är valet mellan att återvända till den plats som man har flytt ifrån eller att stanna kvar på den plats som man har flytt till. Även i de fall det saknas grund för asyl flyr människor från hemska och osäkra förhållanden. Att tro att ett indraget bistånd skulle vara nog för att få dessa människor att återvända tror jag är naivt. Troligen kommer det endast att få effekten att situationen blir ännu svårare för människor som redan är väldigt utsatta. Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar tror att det finns andra metoder för att öka verkställighetsgraden i av- och utvisningsbeslut. Fokus bör ligga på effektivt återvändande med bibehållen rättssäkerhet och mänsklig värdighet, inte på repressiva åtgärder. Om återvändandet känns tryggt finns det en trygghet i att det kommer att gå bra. I Röda Korsets mångåriga arbete med dessa frågor har det tydligt framkommit att det i stället är positiva incitament som ökar viljan till frivilligt återvändande. Man lyfter fram förslag som återetableringsstöd för fler nationaliteter, behovsanpassad rådgivning efter såväl avslag på asylansökan som inför återvändande samt riktade stödinsatser till särskilt utsatta grupper, såsom våldsutsatta kvinnor och personer med funktionsnedsättning. I och med att biståndet upphör upphör också en naturlig kontaktpunkt mellan den som har fått ett utvisningsbeslut och migrationsmyndigheterna. Det försvårar kontakten och resulterar rimligen i att det blir svårare att verkställa avvisnings- eller utvisningsbeslutet. Förslaget blir kontraproduktivt; det försvårar det som man vill uppnå. Jag vänder mig också mot den uppdelning av människor som migrationsöverenskommelsen mellan regeringen och de borgerliga partierna skapar. Man gör en enorm skillnad mellan 19-åringen som har flytt, vars föräldrar och syskon dog på , och en familj som lyckades klara den vådliga färden. Det som man försöker hävda är humanitet mot barnfamiljer. Men enligt mig är det inget annat än en vidrig uppdelning av människor på mycket rättsosäkra grunder, då vi vet hur tveksamma åldersbestämningarna är – i detta fall om man ska ha rätt till bistånd även efter ett avvisningsbeslut. är ett tydligt oppositionsparti, men vi samarbetar med regeringen om budgeten för att ska kunna styras. Det gör vi för att få igenom viktiga reformer och satsningar på generell välfärd för alla. Till exempel fick vi igenom 10 miljarder till välfärden i kommuner och landsting. Denna extra ändringsbudget är en del av migrationsöverenskommelsen – Mig-DÖ, som jag skulle vilja kalla den – mellan regeringen och de borgerliga partierna. Därför kan inte ställa sig bakom denna del av budgeten. Regeringen var därför tvingad att lägga fram en extra ändringsbudget för att få stöd för sin förkastliga politik. Därför vill jag yrka bifall till reservation nr 2 och avslag på propositionen. 3 (S): bidrog det oroliga världsläget till att stora flyktingströmmar sökte sig till . I EU var det land som tog emot allra flest asylsökande per capita. Ungefär 163 000 människor, varav 35 000 ensamkommande barn, sökte sig hit. Det är självfallet inte en hållbar utveckling. Att stoppa krig och lösa konflikter, så att människor inte behöver fly, är förstås den viktigaste åtgärden för att förbättra situationen för miljontals människor runt om i världen. Men i brist på den typen av lösningar hade det varit nödvändigt att och EU:s medlemsländer tagit ett större gemensamt ansvar för flyktingkatastrofen. Det är uppenbart för oss alla att unionen inte antagit den utmaningen. Den mycket långsamma implementeringen av omfördelningsmekanismen i EU är bara ett exempel på det. Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar I ljuset av EU:s oförmåga att möta flyktingkrisen har vi i infört gränskontroller och id-kontroller. asyllagstiftning anpassas till EU:s miniminivå. Politiken syftar till att minska antalet asylsökande till och att fler i stället ska söka asyl i andra EU-länder. Regeringen följer också noga utvecklingen för ett hållbart och ordnat mottagande, för i ska vi ha en reglerad invandring. Det är en del av den svenska modellen. Mot bakgrund av den migrationspolitiska överenskommelsen föreslår nu regeringen ändringar i Lag om mottagande av asylsökande m.fl. De ändringar som föreslås i propositionen syftar till att minska trycket på anläggningsboendena. På kort sikt innebär förslaget att rätt till bistånd, i första hand mat och husrum, för vuxna asylsökande utan barn kommer att upphöra tidigare än . Som det nu ser ut upphör rätten först när den asylsökande ges uppehållstillstånd eller lämnar landet. Den förändring som föreslås innebär alltså att rätten upphör när tidsfristen för frivillig återresa eller avvisnings- eller utvisningsbeslut löper ut eller när beslutet vinner laga kraft. Det här är en rimlig, väl motiverad och väl avvägd uppstramning av regelverket. Det finns ett stort tryck och ett behov av att minska trycket på mottagningssystemet. Därför finns det ett behov av att öka incitamenten för den som har fått ett negativt beslut på sin asylansökan att lämna landet. Därför är det också rimligt att tidigarelägga tidpunkten för när rätten till bistånd upphör. Har man fått avslag på sin ansökan ska man lämna landet och inte belasta olika system. Om man däremot beviljas uppehållstillstånd ska samhället sätta in alla de etableringsinsatser som behövs för att man så snabbt som möjligt ska komma i arbete och egen försörjning. Så ger vi nyanlända en riktig chans att förverkliga sina livsdrömmar, och så upprätthåller vi också ordning och reda och en reglerad invandring. Jag yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2015/16:FiU23 2015 (redog. 2015/16:RR2, framst. 2015/16:RB1 och framst. 2015/16:RB2) 4 (S): Vi ska nu behandla det årliga betänkandet om . Jag vill inledningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner från den allmänna motionstiden som behandlas i betänkandet. Med förslaget till beslut beviljas Riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för förvaltningen av 2015. resultat- och balansräkning fastställs, och Riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst godkänns. vinst var , vilket är en minskning med 1,3 miljarder jämfört med . Det kan huvudsakligen förklaras av att valutorna i valutareserven i genomsnitt försvagades i förhållande till den svenska kronan. gör också fortsättningsvis bedömningen att resultaten de kommande fem åren kommer att bli betydligt lägre än de föregående fem åren oavsett om räntorna förblir låga eller stiger. Om det senare inträffar kan på kort sikt drabbas av förluster, vilket medför att bankens möjligheter att lämna utdelning till staten kommer att försvåras. Utskottet framhåller mot denna bakgrund att det är bra att fortsätter att analysera vilken resultatutveckling som är möjlig med tanke på de effekter som utvecklingen av växelkurser och internationella räntor kan ha på tillgångar. kommer ändå genom förslaget i betänkandet att leverera 2,8 miljarder till statens budget, vilket bör noteras är mer än den vinst banken gjorde 2015. Bakgrunden till detta är att utdelningen bygger på en beslutad beräkningsmodell som innebär att man räknar ett medeltal på resultatet . På det penningpolitiska området har fört en extremt expansiv linje för att stödja den positiva utvecklingen i svensk ekonomi och för att understödja inflationsuppgången. Reporäntan sänktes successivt från vid årets början till −0,. Därutöver har köpt svenska nominella statsobligationer för . Prognosen för när reporäntan ska börja höjas har flyttats fram till början av 2017. När det gäller ansvar för ett säkert och effektivt betalningsväsen bedömer att det svenska finansiella systemet i huvudsak fungerar bra men att det finns sårbarhet i banksystemets struktur och risker kopplade till det låga ränteläget och hushållens skuldsättning. Banken har pekat på behovet av åtgärder för att stärka makrotillsynen, till exempel ett amorteringskrav – vilket nu också blir verklighet. fortsatte sitt internationella engagemang för att stärka det finansiella systemet genom bland annat arbetet i den så kallade , rådet för finansiell stabilitet, FSB, och , . Arbetet i IMF fortsatte att fokuseras på att tillsammans med utveckla position i policyfrågor inför . Värt att notera är att till skillnad från hur det lät när vi diskuterade detta har den amerikanska kongressen nu antagit förslaget om reformering av röststyrkorna inom IMF till förmån för utvecklingsländerna. Det är en reform som drivit på och som vi givetvis välkomnar. tecknade ett swapavtal med som omfattar köp och försäljning av högst mot den ukrainska valutan. Det är värt att notera att direktionen inte var enig i detta beslut. Denna fråga är också ett av flera skäl till varför det med nuvarande lagstiftning känns angeläget att göra en översyn av riksbankslagen. var finansiella tillgångar värda 661,9 miljarder medan skulderna värderades till 483,9 miljarder. På tillgångssidan utgör guld- och valutareserven . Avkastningen var −7 miljarder varav valutareserven svarade för −6,8 miljarder på grund av att valutorna i genomsnitt försvagats mot kronan. Utskottet bedömer att tillverkningen och försörjningen av kontanter i fungerar bra och att det inte finns anledning att förändra upphandlingen av sedlar och mynt. Utskottet anser inte heller att det är aktuellt att ta ställning till om ska gå med i . Avslutningsvis anser utskottet inte heller att det finns anledning att ta hem guldreserven eller genomföra ytterligare inspektioner i de fyra centralbanker i , , och där guldet förvaras. Vi har väl alla vid det här laget kunnat notera att vi har fått nya tjugor, femtiolappar, tvåhundralappar och tusenlappar. Första etappen av utbyte av sedlar och mynt är därmed genomförd. Jag vill uppmärksamma kammaren på att vi kommer att få möjlighet att göra en djupare analys av verksamhet utifrån den utvärdering som gjorts av de internationella utvärderarna Goodfriend och King. 5 (MP): Jag ska tala om en enskild motion som jag har väckt och som vi egentligen inte har diskuterat i . När jag ser betänkandet inser jag att jag kanske borde ha betonat att den skulle till försvarsutskottet. Jag är likt utskottet inte orolig för försörjningen av sedlar. har lager, och företaget som tillverkar dem har kompetens. Min oro är mer säkerhetspolitisk. Jag tror att de flesta i kammaren tycker att vore fel att lägga ut försvaret på entreprenad till ett familjeägt amerikanskt bolag. Är inte försvaret av kunskapen om hur vi tillverkar våra sedlar minst lika viktig som försvaret av landet? Vi känner till många exempel i historien när länder har attackerat andra länder och försökt destabilisera dem genom att förfalska deras pengar och skapa minskat förtroende för deras ekonomi. Det är märkligt att vi har ett avtal med ett land och ett familjeföretag som vi helt saknar kontroll över och har begränsad insyn i. Det är ett land som inte lämnar ut medborgare till oss om de begår brott. Om företaget har en oärlig anställd saknar vi kontroll för att skydda våra ekonomiska intressen, utan vi måste lita på att ett annat lands rättsväsen sköter det åt oss. Dessutom har vi svårt att göra bakgrundskontroller och säkerställa att det är ärliga personer som arbetar i detta bolag eftersom de arbetar i ett annat land. Vi har heller inte kontroll över om detta bolag säljs vidare. Vad händer om familjen tröttnar och vill sälja bolaget till kinesiska staten eller till en riskkapitalist i ett skatteparadis? Skulle vi verkligen uppskatta det? Vill vi verkligen att vår valuta ska tryckas av oseriösa individer eller att vi åtminstone inte har kontroll över det utan måste vänta till nästa upphandling för att avbryta ett sådant kontrakt? Jag inser att detta kanske mer hör hemma i försvarsutskottet och att det är därför min motion inte har blivit ordentligt behandlad i betänkandet. Den oro jag tar upp är inte den som betänkandet svarar på. Jag delar helt finansutskottets värdering att det inte är någon fara för att pengarna tar slut i . Jag är orolig för att det finns för mycket pengar som vi inte har kontroll över och som trycks i smyg eller att kunskapen säljs till oseriösa individer som behöver pengar tillfälligt eller är kriminella. Därför är det helt rimligt att vi tar den lilla extrakostnad och det lilla problem det innebär att köpa in rätt kompetens för att tillverka våra sedlar och mynt och att återtar kontrollen över detta. Ja, det kostar antagligen lite mer. Ja, de behöver köpa in extern kompetens för att få världens bästa och säkraste sedlar och mynt. Det är ett litet pris att betala för att få kontroll över den valuta som vi alla i är villiga att försvara med hundratals miljarder när det krisar. Bör vi då inte vara villiga att också försvara våra fysiska sedlar och mynt med några miljoner eller kanske upp till 100 miljoner? Det är det värt, anser jag. Jag får motionera igen, och då får vi se vad försvarsutskottet säger. Kanske har jag bättre lycka då. Jag talar alltså om mitt eget förslag, min enskilda motion, men jag hoppas att anser att det är en bra åsikt. 6 (M): Jag tror att jag avstår från att kommentera . Även om jag gärna skulle vilja tror jag inte att min tid räcker till för det. Jag ser fram emot en debatt i den frågan . Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Som sagts här tidigare innebär det att vi beviljar ansvarsfrihet, fastställer balans- och resultaträkning samt tillstyrker förslaget till vinstdisposition. har ingen reservation, men jag vill ändå lyfta fram två reflektioner från betänkandet. Den första handlar om det som var inne på, nämligen att utskottet tycker att det är bra att man fortsätter att analysera resultatutvecklingen för vidkommande. Vi har länge känt till att den har och kommer att försämras väsentligt. Det beror i huvudsak på att avkastningen är väldigt låg på grund av det låga ränteläget. Man kan tänka att ränteläget snart förändras och att det blir bättre sedan när räntan stiger, men problemet är att det blir ännu sämre om räntan går upp. Anledningen är att förlusterna på värdepappren blir väsentligt mycket större. Faktum är att det kan komma att bli betydande förluster för om räntorna går upp. Trots det anser att det egna kapitalet är fullt tillräckligt för beslutade penningpolitiska åtgärder och även för att vidta ytterligare åtgärder.