prot · H40918 · 2016-10-20 00:00:00 — Jag vill tacka ministern för svaret på min interpellation. Den här debatten knyter ganska väl an till den föregående. Där sa ministern till exempel att det är mer än 130 miljoner människor runt om i världen som är i behov av humanitär hjälp och att antalet tyvärr bara ökar. En del av orsaken till det, vilket ministern också anförde, är de extrema väderhändelser som tycks komma allt oftare och bli allt brutalare när stormar, havsnivåhöjningar, hetta och annat breder ut sig. Vi vet att det är de fattiga som drabbas här och , och vi vet att de extrema väderhändelserna är kopplade till klimatförändringen. Därmed är de också kopplade till de utsläpp som vi i den rika världen bidrar med. Därför är förslaget om ansvarsfördelning, alltså fördelningen av hur stora utsläppsminskningar som ska göras mellan EU:s 28 medlemsländer, ett viktigt förslag. Det omfattar mer än hälften av EU:s samlade utsläpp. Det är särskilt utsläppen på trafikområdet och jordbruksområdet det handlar om, alltså de utsläpp som inte omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Min första fråga handlar om att vi behöver höja ambitionsnivån. Att minska utsläppen till 2030 inom det här systemet räcker helt enkelt inte. Jag tycker att det är positivt att klimatministern delar min analys. Men sedan säger att det inte går att driva igenom en ambitionshöjning här och utan att man får ta det . Då ska man komma ihåg att målsättningarna i det här förslaget lades fast 2014. De lades alltså fast före Paristoppmötet. har vi fått ett Parisavtal som säger att alla måste göra mer. Vi ska sträva efter att se till att temperaturökningen inte blir mer än en och en halv grad. Om alla ska göra mer måste det väl omfatta även EU och EU:s medlemsländer? Då vill jag fråga: Har ministern ens försökt skärpa ambitionsnivån i det här förslaget? Hur vet ministern så säkert att det är helt omöjligt? Min andra fråga rör de så kallade flexibilitetsmekanismer som finns med i förslaget. Det är ett antal förslag som riskerar att urholka ambitionsnivån. Ett av de förslagen, som jag anser är ett nytt förslag, är att man ska kunna använda utsläppsrätter från EU:s handelssystem med utsläppsrätter för att uppnå åtaganden inom det här systemet. Jag vill understryka att i min interpellation talar jag om utsläppskrediter. Det kan föra tankarna åt fel håll. Det jag menade var att man enligt det här förslaget ska kunna använda utsläppsrätter, ett överskott av utsläppsrätter som man kan ha, inom EU:s handelssystem för att uppnå minskningskraven i det här systemet. Det riskerar att urholka ambitionsnivån i det här systemet. Jag skulle vilja ha ett rakt svar från klimatministern. Vore det inte bättre att se till att alla utsläppsminskningar som ska göras inom det här förslaget, inom ansvarsfördelningen, också görs inom just ansvarsfördelningen och att vi täpper till det kryphålet så att man inte ska kunna använda utsläppsrätter från EU:s handelssystem för att möta sina åtaganden? Jag hade några frågor till, herr talman, men jag ser att tiden rinner ut, så jag tar dem i mitt nästa inlägg. 14 Statsrådet (MP): och jag delar i mycket hög grad oron över effekten av klimatförändringarna. Vi ser ju att vi är på väg mot det varmaste år som någonsin har uppmätts. Det varmaste år som uppmätts är . Vi ser effekterna av klimatförändringar i form av extrema väderhändelser. Man ska aldrig direkt koppla en väderhändelse till klimatförändringar, men trenden är så pass tydlig . Vi ser hur torka breder ut sig, och här är de rika ländernas ansvar fullständigt odiskutabelt. Jag var precis på Pre-COP-mötet, förmötet inför det stora klimattoppmöte som kommer att äga rum i . Där diskuterades bland annat finansieringen, som är viktig eftersom de rika länderna har lovat pengar till de fattiga för de skadeverkningar de lider av. Stöd ska också ges för att hjälpa till med att bygga upp förnybar energi, i stället för att man låser fast sig i gammal teknik och fossila lösningar. Jag kan rapportera att det just nu råder en väldigt positiv anda i det globala samfundet och i klimatförhandlingarna. Det känns som att alla nu är intresserade av att ändra – nu ska vi implementera . Det är ingen som ifrågasätter det längre, och det är ett enormt stort steg framåt. Sedan kan jag hålla med om att EU:s ansvar omfattar betydligt mer än att minska utsläppen till till 2030. Här måste hela världen höja ambitionsnivåerna väsentligt när IPCC kommer med sin rapport . Det är då man kommer att se hur stort gapet blir mellan att hålla den globala uppvärmningen någonstans mellan en och en halv och två grader och, som vi förmodligen är på väg mot , tre grader. Det är det viktiga för oss just nu: att vi får in en ordentlig koppling till en rejäl upprevidering i och att det i hela finns fönster med översynsklausuler som ger oss möjlighet att uppgradera ambitionsnivåerna. Det kommer att behöva göras över hela fältet om vi ska ta vårt ansvar för den globala uppvärmningen, och att vi måste göra det är odiskutabelt. Det är också möjligt att lösningarna kommer att bli uppenbara med tiden och att motståndet kanske minskar. Skulle vi försöka riva upp de bindande rådsslutsatserna skulle allt upp i luften igen, och det skulle skapa en enorm osäkerhet. har vi ändå, med mycket suck och stön och direkt motstånd från många länder, fått alla att skriva under på det här. Då är det viktigt att vi får ansvarsfördelningen på plats och att länderna börjar arbeta, för det skickar rätt signaler om att vi faktiskt menar allvar med detta arbete. Jag är säker på att den tekniska utvecklingen och annat kommer att spela med oss så att det blir lättare att få med oss länderna 2018, när vi verkligen behöver det. Flexibiliteten från ETS till ESR handlar om , och det är ganska lite på det stora hela. Det är bara vissa medlemsländer som har denna möjlighet: små medlemsländer med hög bnp per capita. kommer förmodligen inte att behöva använda sig av detta; det ser jag som uteslutet. Det är några få till som kan göra det, men jag ser ingen stor fara i det. 15 (V): Jag och klimatminister är som sagt överens om att det är fullständigt odiskutabelt att vi i den industrialiserade världen har ansvar för våra utsläpp och måste göra mer. Det är bra att vi är överens om det. Jag förstår att det är svårt att på EU-nivå lyfta frågan om att höja ambitionsnivån när det finns en del stater som vill sänka den eller kanske ta bort alla dessa åtaganden helt och hållet. Det måste dock finnas ett land eller helst ett antal länder, en kritisk massa, som påminner om att vi måste göra mer. Det är det jag vill höra. Jag vill inte att klimatministern ska lägga sig innan matchen ens har börjat, utan jag vill – i den svenska positionen, i , i debattartiklar, när ministern åker ned till – höra att vi måste höja ambitionsnivåerna. Vi måste ta ansvar för våra historiska utsläpp. Fastna inte i det taktiska spelet! Då tror jag att man förlorar redan innan man har börjat. När det sedan gäller flexibiliteten handlar det som bekant om utsläpp som kan tas från handelssystemet, som är ett dåligt fungerande system med ett väldigt lågt pris på utsläppsrätter. Det blir liksom en vinstlott för , , , och andra länder som ska kunna använda utsläppskrediterna. är ett av de nio länder som ska kunna dra nytta av detta. Det vore bra om ministern sa att vi är så utvecklade och välmående länder att vi inte behöver dessa. Vi borde säga att vi inte tänker använda detta och att vi vill ha bort det från förordningen. Jag undrar om ministern kommer att verka för det. I ministerns svar står det också att användning av utsläppsrätterna från handelssystemet inte är någon ny möjlighet. Men som jag ser det är detta just ett nytt förslag. Att länderna inom ansvarsfördelningen kan byta utsläppsenheter mellan varandra är en annan sak – nu tar man det från ett handelssystem. Ministern säger också i sitt svar att det är viktigt med en viss flexibilitet både i ansvarsfördelningen och i det andra systemet för skog och markanvändning. Jag undrar vad det är för flexibilitet som den egentligen tycker behövs. Är det inte bättre att lägga fokus på att om ett utsläpp ska minskas med ett ton så ska det minskas med ett ton, utan att en massa andra komponenter blandas in? Kan ministern ge åtminstone ett exempel på flexibilitet som den tycker är viktig? Jag tar också upp frågan om internationellt samarbete: att hjälpa utvecklingsländer genom att föra över pengar, ny miljöteknik och så vidare. Jag tycker att det vore bra om den frågan också togs upp i förslaget om ansvarsfördelning från EU. Ministern säger att detta är viktiga frågor men att diskussionen ska föras i andra sammanhang. Jag tycker nog att klimatbistånd och klimatfinansiering borde lyftas upp i alla tänkbara sammanhang. Jag vill påminna om att man i handelssystemet för utsläppsrätter faktiskt tar upp frågan om klimatfinansiering och överföring av teknik. Man gör en koppling till auktionering av utsläppsrätter och säger att intäkterna kan gå till just klimatfinansiering i utvecklingsländer. Jag tycker att det vore på sin plats att lyfta den frågan även i detta sammanhang, men då ska det självklart vara ett samarbete som går utöver det man gör på hemmaplan och inte sker i stället för en minskning av utsläppen på hemmaplan. Det vore intressant att veta om ministern tycker att det vore bra att ta upp den internationella dimensionen även i detta förslag. 16 Statsrådet (MP): består av många delar, och det är relativt tekniskt komplicerat att diskutera enskildheterna utan att se det stora hela. Vi är just nu mitt uppe i att förhandla och komma fram till slutsatser när det gäller såväl ansvarsfördelningen, EU:s utsläppshandelssystem som det så kallade . Det är viktigt att man ser detta som en helhet så att vi inte totalt sett minskar ländernas ambitioner utan snarare höjer dem. Jag kan försäkra om att jag i varje sammanhang understryker att detta inte får öppna kryphål så att vi sänker ambitionerna. Alla länder måste ta sitt ansvar och behöver höja sina ambitioner, oavsett om de är tvingade till det eller inte. har satt upp mycket högre mål nationellt genom Miljömålsberedningen, där sju partier står bakom att vi inom den icke-handlande sektorn ska minska utsläppen – inte som i förslaget. Vår förväntan på andra länder är alltså att de ska göra mycket mer. Tittar man på målen till 2020 ser man att EU som helhet redan har uppfyllt dem, vilket ju visar hur försiktiga de målen var. Man får ha i åtanke att det klagades lika mycket när de skulle antas som det görs nu när det gäller 2030-målen. Ändå visar det sig att det var betydligt enklare än man trodde att uppnå målen. Det finns en rad tekniska frågor, exempelvis från vilket basår man ska räkna utsläppsminskningar. Ska man räkna eller , som kommissionen har föreslagit och som vi givetvis stöder? Vi tycker kanske att man skulle kunna vara ännu ambitiösare. Vad jag försöker säga är att det finns många delar i den här ekvationen. Jag tror att det är fel att försöka rikta in sig på en enda och säga att den är det stora kryphålet. Det finns massor med kryphål. Men vi måste vara väldigt vaksamma på att totalen blir att vi inte sänker ambitionsnivån. Vi är också mycket tydliga med att det inte räcker. Vi måste se över ETS, och vi måste stärka prissignalen när det gäller utsläppsrätter. Det är utgångspunkt, och vi driver detta aktivt. Hur mycket är då dessa ? Det kan jämföras med årliga utsläpp om . Det motsvarar alltså knappt utsläpp . Det gäller dock för hela EU . Även om det är mycket är det inte hur mycket som helst. Som sagt: kommer inte att nyttja detta. Om andra länder väljer att göra det innebär det trots allt att man tar bort utsläppsrätter från utsläppshandelssystemet. Helt bortkastat är det alltså inte, men det ger inte det omställningstryck som vi skulle behöva, och det leder inte till att man vidtar egna åtgärder på hemmaplan. Det finns många flexibiliteter. Är det någon som behövs? Ja, kanske den att man kan få låna utsläppsutrymme från nästföljande år, för att man alltså ska minska mer . Det finns sådana möjligheter i flexibilitetssystemet. 17 (V): Jag kan hålla med om att det lätt blir tekniskt då man diskuterar de här frågorna. Jag försöker att inte vara teknisk utan fokusera på det politiska. Men ibland finns sanningen i detaljerna, och det är viktigt att också gå in på det. förklarade ministern bland annat vad det är för slags flexibiliteter som den driver. Jag tycker att det är rimligt att det man inte klarar det ena året får man uppfylla nästa. Så pass flexibel tycker jag också att man kan vara. Sedan talar ministern om de som man då ska kunna ta från utsläppshandelssystemet. 100 miljoner är inget att sticka under stol med. Vi ska också komma ihåg att i förslaget om markanvändning och skog, som vi inte har kommit in så mycket på, talar man om som man ska kunna tillgodoräkna sig. Tillsammans blir det alltså en hel del. Precis som ministern säger blir det också en form av kryphål om man utgår från ett sämre basår. Alla kryphål underminerar hela trovärdigheten och ambitionsnivån i systemet. Men jag tolkar det som att ministern kommer att driva på för att ambitionsnivån totalt sett ska höjas och att det ska finnas så få kryphål som möjligt: Ska man minska med ett ton ska man göra det och inte hålla på och siffertrixa! Det är bra. Den internationella dimensionen är viktig. Det viktigaste är att det händer något konkret, så att , , och får den senaste och bästa tekniken och att de får pengar, så att de inte behöver göra om våra misstag. Avslutningsvis vill jag säga att det är viktigt att komma ihåg att detta med att ställa om till låga utsläpp inte bara är en klimatfråga, utan det är också en möjlighet att skapa ett bättre samhälle, där vi lever bättre, med bättre folkhälsa, och skapar nya, gröna jobb och så vidare. Det är en viktig fråga i många dimensioner. 18 Statsrådet (MP): Jag håller verkligen med om det sistnämnda och om sammanfattning. Detta är inte en uppoffring, utan det handlar om att vi ställer om till ett nytt samhälle som innebär trygghet och framtidstro för våra barn och för kommande generationer. Sternrapporten har för länge sedan konstaterat att ett business-as-usual-scenario skulle minska den ekonomiska utvecklingen och tillväxten med mellan . Det skulle bli enormt kostsamt. Vi har alltså bara saker att vinna på att göra dessa investeringar . När det gäller den internationella dimensionen vill jag säga att det var en stor diskussion om detta på förmötet i . Det handlade bland annat om finansieringen. Här börjar det bli mer och mer av global samsyn när det gäller att öronmärkta pengar inte är allt. Det är snarare bara en droppe i den enorma resursflod som kommer att behövas för att ställa om. De som de rika länderna har lovat är viktiga pengar för anpassning för de minst utvecklade länderna, som inte kan dra till sig privat kapital och så vidare, men sedan måste vi ställa om hela biståndet. Allt måste sträva efter den gröna omställningen. Vi måste dessutom ställa om hela den globala ekonomin, så att man gynnar det som är klimatsmart och bra och inte heller undandrar resurser från de fattiga länderna genom skatteflykt och annat. Detta är en helhet. är bra, och det kan finnas mekanismer där. Men det stora är EU:s hela bistånd, och med den frågan arbetar vi mycket aktivt. Vi jobbar också med svenskt bistånd utifrån precis denna utgångspunkt. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 19 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , justitie- och migrationsminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Besked om skatter på biobränslen 20 (M): Jag avser att ställa en fråga till statsrådet . När vi startade arbetet i var vi moderater väldigt tydliga med att vissa skadliga energiskatter behövde sänkas eller slopas. Vi är självklart nöjda med att skatten på kärnkraft nu ska tas bort och att fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas. Tyvärr finns det andra energiskatter som regeringen inte har lämnat några besked om. Förra årets hattighet från regeringen gällande skatt på miljöbränslen är ett mardrömsexempel. Först höjdes skatten med förklaringen att EU krävde det. Sedan sänktes skatten med förklaringen att EU inte krävde någon sådan skattehöjning. har ett undantag från på förnybara bränslen, men det löper bara . Vad händer sedan? Det ges inga besked. De som producerar biobränslen kan inte planera, och hushållen reagerar på att det fattas beslut som det senare ifrån. Min fråga till är: Vad avser regeringen att göra för att ge både producenter och konsumenter av biobränslen tydliga och långsiktiga spelregler? 21 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Om vi ska kunna lämna det fossila bakom oss och ställa om i transportsektorn krävs det naturligtvis att vi kan utveckla de alternativa bränslena. Biobränsle och biodrivmedel är då väldigt viktiga. En huvudanledning till att vi befinner oss där vi gör är att den förra regeringen drev igenom en lag i som inte fick godkänt i EU. Man var därför tvungen att dra tillbaka den. Ända sedan vi tillträdde har vi bedrivit ett intensivt arbete gentemot EU för att förankra ett nytt förslag. har vi begärt – precis som ledamoten säger – dispens och lyckats få det. Vi jobbar på att lägga fram ett förslag allra . 22 (M): Det här är sätt att förhålla sig som inte gynnar dem som producerar, och det gynnar inte hushållen. Jag har tyvärr noterat en viss frustration från de människor som berörs över att den här rödgröna regeringen fattar beslut på tveksamma underlag och som man senare backar ifrån. Hur ska vi kunna lita på att regeringen, när den fattar framtida beslut inom till exempel skatteområdet, faktiskt har ett korrekt underlag så att den inte senare behöver backa ifrån sina beslut? 23 Statsrådet (S): Jag anser att ledamoten är väldigt modig. Det är nämligen exakt det som har satt oss i det här läget. Den förra regeringen genomförde en lag, fick stöd, men fick den inte godkänd av EU. Man var tvungen att dra tillbaka lagen. Det är det som har skapat denna osäkerhet. har vi steg för steg bearbetat Europeiska kommissionen. Vi kommer att presentera ett förslag som vi på förhand vet kommer att få godkänt. Det är att ta ansvar och ge långsiktiga förutsättningar. 24 (SD): Min fråga går till migrationsministern. har som bekant bedrivit en ansvarslös och ohållbar migrationspolitik, vilket har orsakat problem för närapå varje samhällsområde. Följden har blivit att regeringen lite motvilligt har genomfört flera av förslag rörande gränskontroller och asylinvandring. Man har även berört anhöriginvandringen. Vi har sett positiva effekter av dessa åtgärder, även om det på intet sätt kan anses vara tillräckligt. I den offentliga debatten låter det nästan som att det inte kommer så många invandrare till , men så är ju inte riktigt fallet. Min fråga till migrationsministern är om han anser att antalet anhöriginvandrare som kan komma till kommer att vara ett problem. 25 Justitie- och migrationsminister (S): Jag delar sannerligen inte uppfattningen när det gäller talet om ansvarslöshet och annat. Vi som land har tagit större ansvar än något annat land har gjort när det gäller den globala flyktingkrisen. Vi har kanske tagit ett större ansvar än vad vi hade räknat med. Vi hade hoppats att fler länder skulle ha gjort det. Vi ser nu bomberna falla i eller krisen i där det är hundratusentals människor på flykt. Vi har , då kriget bröt ut, tagit ansvar för 138 000 syriska flyktingar och gett dem skydd. Dessa människor hade annars mycket väl kunnat gå under i någon av bombkrevaderna. Det känner jag en mycket stor stolthet över. Sedan ska vi se till att de som får stanna här får ett bra mottagande. De som får bifall kommer att gå ut på den starkaste arbetsmarknad som vi har haft . Jag är säker på att det kommer att gå väldigt bra för alla syrier som har kommit till . 26 (SD): Om vi bortser från att migrationsministern inte alls berörde frågan vore det nog bra om han besökte flyktingläger och såg var människor faktiskt behöver hjälp. Men jag ska återgå till det som det handlar om. har anhöriginvandrarna till varit den invandrargrupp som har varit störst, och jag ser inte att den saken kommer att ändras. Därför skulle jag vilja veta om ministern anser att det krävs ytterligare skärpningar för att minska gruppen anhöriginvandrare. 27 Justitie- och migrationsminister (S): behöver inte undervisa mig om hur situationen är i flyktinglägren. Jag har varit i flyktingläger i och . Jag vet hur situationen ser ut. är ett av de länder som bidrar allra mest för att hjälpa de människor som finns kvar i flyktinglägren. Som du vet ökar vi också antalet kvotflyktingar, det vill säga flyktingar som kan komma direkt från flyktinglägren. När det gäller anhöriginvandringen är det mycket som hänger på dels arbetsmarknad, dels bostadsmarknad. Jag är därför väldigt glad att kunna konstatera att det nu byggs fler bostäder än vad det har gjorts på mycket länge i . Tidsplan för lagstiftning om krigsbrott och terrorism 28 (C): Det är känt att har en annan syn på migrationspolitiken än regeringen. Men vi står fast vid den överenskommelse som vi träffade tillsammans då vi alla fick ge och ta. Min fråga handlar mer om den andra stora överenskommelse som slöts mellan Alliansen och regeringspartierna, nämligen den om hur vi hanterar terrorhot. I den överenskommelsen finns ett par viktiga punkter om hur krigsbrottslingar och terrorister ska kunna lagföras. Jag blev glad när såg att regeringen levererar på en eller ett par av dessa punkter i betänkandet om straffrättsliga åtgärder mot deltagande i väpnad konflikt. Även själva samröret med en terrororganisation kan i någon mån sägas omfattas, något som vi från har ansett angeläget. Vad som inte gjorde mig så glad var när jag såg tidsplanen för detta. föreslås lagarna träda i kraft. Vi behöver dessa lagar på plats så fort som möjligt. Min fråga till migrationsministern är helt enkelt: Vad är det som tar så ? 29 Justitie- och migrationsminister (S): Den frågan kan jag nästan bolla tillbaka direkt till . När vi tillträdde fanns det inte ett enda papper skrivet om hur man skulle sätta fart på kriminaliseringen av terrorresorna. Den förra regeringen hade inte gjort någonting för att inleda en lagstiftningsprocess. Det fick vi göra från början, trots att ni hade lovat det. Då tog vi det första steget, vilket för övrigt var ett av de första beslut som jag fattade på , genom att inleda en sådan lagstiftningsprocess. Vi har tagit det första steget. Vi har beslutat om en kriminalisering av en del av problematiken, vilket är en del av förklaringen till att det nu nästan inte är några som reser ut för att kriga. Det finns andra orsaker också. Men att vi från statens och myndigheternas sida är tydliga med att detta är ett brott har nog varit väldigt viktigt. 30 (C): Jag känner inte att jag fick något riktigt svar på varför det tar så . Varför behöver det ta för att få detta på plats? Vi har stiftat andra lagar då det har gått oerhört fort. När regeringen kom på att vi ska ha id-kontroller och gränskontroller för människor som pendlar över gick det . Vad är det som skiljer? Vid det tillfället var vi dessutom inte ens överens. har vi en bred överenskommelse. Vi från Alliansen är beredda att ställa upp för att skynda på processen i utskottet så mycket som möjligt. 31 Justitie- och migrationsminister (S): Vi tog detta i två steg. I det första handlar det om att kunna uppfylla den FN-resolution som lades fram . Det var viktigt att få den på plats. Vi ville dessutom sända en signal till dem som tänkte åka iväg och kriga för att de skulle veta att när de kommer tillbaka kommer de att kunna lagföras och hamna i fängelse.