prot · H40946 · 2016-12-14 00:00:00 — Om tiotusentals människor som har kommit till inte har lyckats med sin etablering vid det laget kommer en ny generation flyktingar och invandrare att slussas in i utanförskap i . Det kan handla om människor som inte får någon gymnasieexamen för att de inte klarar av att läsa in två språk, svenska och engelska, på bara och därför inte kan komma vidare till högre studier eller människor som av andra skäl inte kommer in på vår arbetsmarknad. Jag är väldigt förvånad, herr talman, över att regeringen till exempel inte pressar att på allvar ställa upp och göra sin del i etableringen av nyanlända. vägrar fortfarande att delta i snabbspåren som vi har den största byggboomen . Varför ställer inte de upp? Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering har vi förresten jämställdhetsministern här i kammaren. Hon vill gärna kvotera i bolagsstyrelser. I sitter 14 män och inga kvinnor. Vad gör regeringen åt detta? Är den beredd att också kräva att fackföreningarna ska ta sitt ansvar för jämställdheten? Men åter till integrationen, herr talman! av alla som är inskrivna på Arbetsförmedlingen är födda utanför . Ungefär varannan person som är en del av etableringen har inte en utbildning som motsvarar svensk gymnasieexamen. Om man har en arbetsmarknad där både arbetsgivare och fack gärna höjer ingångslönerna och där man genom höga ingångslöner, mycket regleringar och så vidare gör det så svårt som möjligt för människor att komma in på arbetsmarknaden, i alla fall för de människor som står långt bort från arbetsmarknaden, slussar man självklart ut människor i arbetslöshet. Vi i Liberalerna har lagt fram tydliga förslag. Vi vill se så kallade startjobb. Det innebär förvisso lägre ingångslöner – mellan 14 000 och 16 000. Det innebär att en person får ut 11 000 efter skatt. Det är dock mer än vad 2 miljoner människor i vårt land har i disponibel inkomst . Om vi tänker efter, alla vi som sitter här inne, minns vi det första jobb vi hade? Det tror jag att vi alla gör. Men har vi kvar det jobbet nu? Alla kommer att svara nej, eller hur? Det första jobb vi hade var inte i . För de allra flesta människor i är det första jobbet inte samma sak som det sista jobbet. Det första jobbet har man , eller några månader. Det är inträdesbiljetten. Att då hävda att vi som vill ha lägre ingångslöner för att ge fler möjlighet att få sitt första jobb skulle hota någon sorts svensk modell är fullständigt bisarrt och absurt. Snarare är det så att man genom att göra det möjligt för människor att komma in på arbetsmarknaden också ger dem möjlighet att sedan få ett andra jobb, ett tredje jobb och ett fjärde jobb. Det är ju omöjligt att få det andra jobbet om man inte kan få det första jobbet. Därför är det mycket märkligt att vi har en regering som arm i arm med LO på för någon sorts kampanj mot att sänka trösklar och ge människor en fair chans att komma in på arbetsmarknaden. Precis som de allra flesta här inne är jag som politiker i en av dem som har stått upp och argumenterat för en human och generös flyktingpolitik. Jag anser att vi då också har ett ansvar. Om vi välkomnar så många människor till som vi har gjort har vi också ett ansvar att se till att det byggs bostäder och att människor får en fair chans att inkluderas på vår arbetsmarknad. Den bild svenska politiker har målat upp och som regeringen närmast är världsmästare på och går in för med en oerhörd entusiasm, nämligen att det stora flertalet av de människor som har kommit till för att söka asyl är högutbildade personer som på grund av diskriminering tvingas köra taxi, är inte helt rättvisande. Det är en kuliss. Vi har en mycket stor grupp människor med låg utbildning, och vi måste erkänna det. De personerna kommer inte att komma in och få jobb dag ett på en reklambyrå i till en ingångslön på 35 000. Det betyder att vi måste öppna vår arbetsmarknad för en stor grupp människor som inte har en chans att få jobb på den svenska arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknaden är stängd för en stor grupp människor . Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Vad händer då om vi inte gör reformer på arbetsmarknaden? Jo, det som händer då är att den svarta sektorn växer. Där är ingångslönerna mycket låga, men där är också rättslösheten väldigt stor. Där blir människor systematiskt utnyttjade. Det är en väldig ruljangs många morgnar i många utsatta förorter runt om i med människor som ska till jobbet. Det är bara det att det är människor som drivs in i olika delar av vår ekonomi där man inte betalar skatt, där man inte har kollektivavtal och där man inte har en särskilt värdig arbetssituation. Är det rimligt att den sektorn växer som regeringen med näbbar och klor vägrar att göra några förändringar för att människor i stället ska kunna få vita jobb? Jag tycker inte att det är rimligt. Vi har i en mer tudelad arbetsmarknad, men vi har också en mer tudelad arbetslöshet. Vi får ett mer tudelat land med mer och mer parallellsamhällen som växer fram. Det är en utveckling som vi måste motarbeta, och det har vi alla här inne givetvis ett ansvar för att göra, men ska vi göra det på ett framgångsrikt sätt innebär det också att vi måste öppna vår arbetsmarknad. Jag drar över min tid en aning. Det har att göra med att jag är ensam talare för Liberalerna i denna debatt och också vill beröra några punkter på jämställdhetsområdet. Är det så att man nu från regeringens sida anser att den allra viktigaste frågan är att stoppa privata välfärdsföretag? Om man definierar att det är den viktigaste frågan kommer det att innebära ett dråpslag mot väldigt många kvinnliga entreprenörer i . Väldigt många kvinnor som har slitit i den offentliga sektorn, slitit ut sig och känt att arbetsledarskapet varit dåligt i kommunen, inom förvaltningen eller på andra håll i den offentliga apparaten har i stället sökt sig till eller startat privata alternativ. Det är inte en bra jämställdhetspolitik att agera på ett sätt som innebär att väldigt många kvinnliga entreprenörer tvingas stänga igen butiken. Det kommer att vara ett hårt slag mot jobben, men det kommer också att vara ett mycket hårt slag mot väldigt många hårt arbetande kvinnor som har gjort det aktiva valet att starta upp verksamheter inom välfärdssektorn. Det andra regeringen vill göra nu är att starta en ny myndighet, en jämställdhetsmyndighet. Det har vi i Liberalerna sagt att vi är öppna för. Vi tycker att det är viktigt att en sådan myndighet kan skapas. Vad vi förvånas över är finansieringen av myndigheten. Man tar lite från arbetet mot hedersvåld, lite från för kvinnofrid och lite från några andra verksamheter för att skrapa ihop till den här myndigheten. För att finansiera myndigheten slår man alltså sönder en massa verksamheter som har byggts upp runt om i . Jag har väldigt svårt att se att detta skulle vara ett bra sätt att skapa myndigheter på. Det är möjligt att har lite problem i sina förhandlingar med , men det får man i så fall lösa. Det är inte rimligt att åratal av viktigt uppbyggnadsarbete på i i arbetet mot hedersvåld ska finansiera en ny jämställdhetsmyndighet genom att man på olika sätt styckar upp det oerhört viktiga arbetet mot hedersvåldet. Förutom att agera mot privata välfärdsföretag och på olika sätt slå sönder ett långvarigt arbete i hedersfrågorna vill regeringen att man kvoterar i bolagsstyrelser. Det är regeringens tredje viktigaste fråga på jämställdhetsområdet. Även där måste jag säga, herr talman, att jag är väldigt förvånad. Jag är väldigt förvånad över hur man från Socialdemokraternas sida kan tycka att det är tämligen oproblematiskt att det sitter 14 män i styrelsen för , som man vill lagstifta om att kvotera i privata bolagsstyrelser. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Vi i Liberalerna vill inte ha den här kvoteringen. Det är aktieägarna som bestämmer över styrelsen i ett företag. På samma sätt är det medlemmar som bestämmer över vilka som sitter i deras styrelse. Det är väldigt förvånande att man säger att det är helt okej att det får vara hur ojämställt som helst i facket, men ska klämma dit de privata företagen med lagstiftning. Det är, herr talman, inte en konsekvent politik. (TALMANNEN: faktiska talartid överskred den anmälda talartiden med .) 9 (SD) replik: Det är bra att lyfter fram det faktum att många av dem som kommer till inte är så pass högutbildade som det utmålats tidigare. Det som förvånar mig är att Liberalerna fortsätter att föra samma typ av integrationspolitiska projekt som den tidigare integrationsministern stod för och som han hyllade här i kammaren. Jag debatterade just det ämnet med honom . Det är fråga om särpolitiska och identitetspolitiska projekt riktade mot nyanlända. Dessa projekt har visat sig vara fullständigt verkningslösa. Precis som säger är det många som inte har en adekvat utbildning som ger möjlighet att klara sig på svensk arbetsmarknad. För att de ska komma in på arbetsmarknaden räcker det inte att erbjuda till exempel instegsjobb och annat som har varit Liberalernas lösningar historiskt. Man måste ta ett starkare grepp i frågan. Vi tror till exempel mycket starkt på lärlingsutbildningar. Vi har frågat företagen: Varför är det så få lärlingsutbildningar just nu? Varför hoppar ni inte på regeringens förslag om lärlingsutbildningar? Det svar vi fått är att det beror på risk och pris. Det är för stor risk och för liten belöning. Detta har vi tagit fasta på. Vi tycker att man ska utöka lärlingsutbildningen till . Den ska gälla alla, inte bara dem som väljer att gå en gymnasieutbildning som ungdomar; de som inte har en gymnasieutbildning ska kunna kombinera utbildning på komvux med två lärlingsutbildning . Det ska vara en utbildning som har en anställningsform ungefär som en nyanställning, det vill säga att man kan få sluta på en månad om man inte klarar uppgiften. Men finns det en belöning. Anordnaren får en premie när en person utbildats. Den som går lärlingsutbildningen får en ”reward” och behåller dessutom eventuella bidrag. Vad tycker ni om den lösningen, Liberalerna? 10 (L) replik: Liberalerna har drivit på för mer av lärlingsutbildningar. Vi delar inte uppfattningen att alla personer som går i gymnasiet i ska läsa in högskolebehörighet, för det är många som inte vill det. Det finns människor som är skoltrötta och hoppar av när det är så. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Detta innebär att vi vill se ett större inslag av yrkesprogram, lärlingsprogram och en starkare koppling mellan utbildningssektorn och arbetslivet och så vidare. Inom och det som var kvalificerad yrkesutbildning, KY, har vi många bra exempel på detta. Det är väldigt viktigt att detta kan förbättras också i gymnasieskolan. Allt som gör det flexibelt så att människor kan varva praktik med att lära sig svenska under integrationsprocessen är väl jättebra. Det är ganska dyrt att subventionera anställningar så mycket. Dessutom är problemet att flera av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna också administreras och hanteras av Arbetsförmedlingen, men många företag går inte till Arbetsförmedlingen. Vi har många branscher i som är praktiskt taget helt självrekryterande där man inte har så mycket kontakt med Arbetsförmedlingen. Liberalernas modell innebär det som jag nämnde i talarstolen innan, nämligen det vi kallar för startjobb. Det är en ny anställningsform med en ingångslön på , varav personen får ut drygt 11 000 i handen. Arbetsgivaravgifterna är i stort sett borttagna, vilket betyder en halverad kostnad för arbetsgivaren för att anställa. Vi ser gärna att man går mer i den riktningen: att sänka kostnaderna för att anställa. Det finns ett myller av olika åtgärder, men de har inte gett den effekten som vi vill ha. 11 (SD) replik: Jag hade tydligen fel i talarstolen. Jag trodde inte att någon skulle ta avstånd från sin tidigare integrationspolitik, men det gjorde nu . Jag har debatterat med som har försvarat instegsjobben. Det var Liberalernas, tidigare , huvudnummer i den alliansregering man företrädde. Jag tycker också att det är en rätt värdelös reform. Vi talar om nyanländas etablering, men när det gäller er övriga integrationspolitik har jag lite svårt att förstå den vurm för identitetspolitiken som fortfarande florerar hos Liberalerna och som innebär att man ger stöd till föreningar på etnisk grund. Det kan vara föreningar som i närtid har uttalat sig starkt rasistiskt och som tar avstånd från att till exempel utifrån sin hudfärg och etnicitet ska kunna komma på deras möten, sitta i deras styrelser, vara med och fatta beslut eller på annat sätt delta i deras evenemang. Detta, , är samma rasism som när Svenskarnas parti står på eller någon annanstans och pratar. Det är exakt samma rasism, det är bara det att mottagarna och de som förmedlar är ombytta så att det är och jag som drabbas. Hur kan ni försvara en identitetspolitik som bygger på rasism i sin renaste form? Det är ju precis det som det handlar om i vissa av de föreningar som får statliga medel utifrån till exempel er identitetspolitik och era integrationssatsningar. 12 (L) replik: Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Är det något parti som tillämpar identitetspolitik är det väl . Det har ni ju gjort . Det bygger på att människor som har en annan identitet än den har egentligen inte ens är välkomna till landet. Detta har varit utgångspunkten för politik . Vi är ett liberalt parti. Vi är inga anhängare av någon identitetspolitik och har aldrig varit det. Vår utgångspunkt är den enskilda individen. Vi tycker att det är viktigt att individen ska kunna förverkliga sig själv. Vår budget i det här utskottet är 100 miljarder, medan bidragen till invandrarföreningar uppgår till 19 miljoner eller något sådant. Det är alltså viktigt att vi har perspektiven klara för oss. Det som är viktigt är att MUCF, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, som förmedlar det här stödet ställer krav på att organisationer har en demokratisk värdegrund. Det är jätteviktigt att man ställer den typen av krav. Där kan säkert bli mycket tydligare. drog man in stödet till, tror jag, efter incidenten på . Det var bra att man granskade dem och gjorde det. När jag var ordförande i drog dåvarande in stödet till Revolutionär Kommunistisk Ungdom efter att de delat ut material där de förnekade folkmord och hyllade . Då ansåg man att de bröt mot den demokratiska värdegrunden. Gärna mer sådant! Det tycker jag är viktigt. Men att säga att en förening inte skulle ha rätt att söka föreningsstöd eller kommunala bidrag bara för att den ansluter människor från ett visst land och organiserar en del event och kulturella aktiviteter tycker jag är lite märkligt. Den rätten tycker jag att de borde ha så länge det är en demokratisk organisation. 13 (S) replik: Jag skulle önska att hade samma engagemang och blev lika exalterad över att prata om etableringens möjligheter som han blir när han pratar om kollektivavtal och svensk fackföreningsrörelse. Det är dock ingen överraskning, och det är inte första gången jag hör att ogillar den svenska modellen och svenska kollektivavtal. Det märkte vi inte minst här i kammaren när en majoritet av ledamöterna sa att kollektivavtal är onödiga och ett hinder. Det jag egentligen vill fråga är vad det inhumana är i att låta människor få utbildning. Vad är det inhumana i att låta människor omfattas av den trygghet, ordning och reda som svenska kollektivavtal ger? Varför ser en fördel med att vi låter en grupp människor jobba under andra villkor och förutsättningar än övriga på svensk arbetsmarknad? Menar att ordning och reda på svensk arbetsmarknad över huvud taget inte skulle behövas, eller menar han att de nyanlända, de som har en annan bakgrund, ska ha ett annat regelverk? Skulle det vara humant? 14 (L) replik: Det som är bekymret är att den arbetsmarknad har innebär att många människor ställs utanför och inte kommer in på arbetsmarknaden alls. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Det finns en viss logik i att det är så. Vi har i ägnat oss åt att försöka bli av med jobb med lägre kvalifikationsgrad. Det har varit logiskt och av hög tillväxt att den breda uppfattningen i och hos fack, arbetsgivare och samhället i stort har varit att varje generation ska vara bättre utbildad än den förra, vilket innebär att vi inte ska konkurrera med låga löner utan med hög kompetens. Vi ska ha en exportdrivande, stark industri och tillverkningsindustri, högteknologisk industri, forskning och så vidare. Detta har tjänat oss väl. är det nu så att vi har en större grupp människor som kommer till vårt land och som inte kommer in på den arbetsmarknaden , vilket innebär att vi på olika sätt med hjälp av RUT-avdrag, skattelättnader och så vidare nu försöker få tillbaka enklare jobb som ska kunna fungera som en inträdesbiljett till vår arbetsmarknad. Jag menar att det här i grund och botten är en av de viktigaste utmaningar som vårt land står inför. Jag kan för mitt liv inte förstå på vilket sätt en person som är uppvuxen i ett krigsområde och kommer till utan utbildning och utan att kunna ett ord svenska eller engelska ska kunna inkluderas på den svenska arbetsmarknaden så som den ser ut . Jag har väldigt svårt att se hur det ska ske med de väldigt höga trösklar som vi har in på arbetsmarknaden. Det är ju snarare Socialdemokraterna som blir svaret skyldigt. Hur ska man hantera den stora grupp nyanlända som står utanför arbetsmarknaden? 15 (S) replik: Det känns som om det här är förklaringen till varför bara pratar om lönerna på svensk arbetsmarknad. har nämligen missat att det är just det etablering handlar om: Människor ska inte komma hit och inte kunna ett ord svenska och inte veta någonting om samhället och hur det fungerar. Det är ju därför vi rustar dem. Det är därför vi rustar dem med det svenska språket, det är därför människor ska starta sin undervisning i samhällskunskap och svenska dag ett. Människor som kommer hit ska såklart inte jobba utan utbildning, utan kunskaper i svenska språket och utan bostad. Det är som om de människor som kommer till oss skulle spela i en annan liga. Nej, de ska inkluderas i samhället. Det är därför vi pratar etablering. Vi etablerar dem genom att se till att de får förutsättningar precis som alla andra. När jag var ung började jag jobba på Kapp . Jag tror att skulle beskriva det som ett enkelt jobb. Jag tyckte inte att det var ett enkelt jobb. Jag fick lära mig det från grunden. Jag öppnade kollektivavtalet och såg vad jag skulle ha i lön. Jag var , och jag kunde se att om kollektivavtalet följdes skulle jag tjäna de pengarna när man är . Det var en låg lön, men det var parterna överens om. Parterna var överens om att det ska vara en låg lön när man är ung, oerfaren och inte kan jobbet. Jag kunde läsa i boken – en fantastisk bok – vad jag skulle få i lön när jag fyllde 17, när jag fyllde 18 och när jag hade branschvana. Det är det fiffiga med kollektivavtal, och det är det fiffiga med den modell som finns i . Ju längre vi är med, utvecklas och lär oss jobbet, ju mer får vi i lön. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Vad ni försöker göra här i kammaren är att hitta en annan modell. Det ska vara en modell som faktiskt redan finns, som parterna har skött och som har tjänat oss väl. Det är bara trams när man säger att det blir en bättre etableringsnivå med en låg lön. Nej, det skulle slå sönder vår arbetsmarknad, och jag gissar att det är det ni är ute efter. 16 (L) replik: Låt mig påminna om att det finns en värld här utanför. I den världen gör en kvinna som har anlänt till , får uppehållstillstånd, sitt inträde på svensk arbetsmarknad efter nio till . Bland männen är det tre till i genomsnitt. Man kan förstås vara nöjd och säga att det är tack vare kollektivavtalens förträfflighet. Men jag är inte nöjd. Så länge vi har en situation där en stor och växande grupp människor som kommer till ställs permanent utanför vår arbetsmarknad kommer behovet av reformer att fortsätta att vara stort. Jag är förvånad. Socialdemokraterna är ett parti som, precis som Liberalerna och precis som de flesta partier i kammaren, har röstat för den politik som har inneburit att många människor har kommit till . Då har vi också ett ansvar att reformera vår bostadsmarknad och reformera vår arbetsmarknad. Om vi inte gör det innebär det att vi välkomnar många människor till men de ställs sedan utanför . När vi går in i nästa högkonjunktur kanske efter den största flyktingkrisen med över 160 000 asylsökande – många av dem får inte stanna, men många får stanna och många får ta hit sina familjer och bygga en framtid i – är det inte rimligt att en stor del i den gruppen slussas ut i något slags nytt utanförskap med nyfattigdom, stigmatisering, ökande diskriminering och ökad polarisering till följd av en allt gapigare, bräkigare ultrahöger som växer fram. Jag är orolig för en sådan samhällsutveckling. I ljuset av detta måste vi se till att fler människor kan få jobb i . 17 (KD): Integrationen är en av de viktigaste frågorna i den svenska debatten just . Det känns som att vi har en kort talartid för att omfatta allt som ingår i integrationspolitiken. Jag ska göra ett försök att lyfta upp några av de frågor som tycker är viktiga. står nu inför en stor utmaning med anledning av den stora tillströmningen av flyktingar till . Därför behöver vi göra en kraftig omläggning av integrationspolitiken. har inte råd att förspilla människors vilja att komma in i arbete och samhälle. Varningarna från ekonomer och samhällsvetare kommer allt tätare om att behöver förändra på flera områden om inte de sociala konsekvenserna ska bli omfattande. var arbetslösheten för inrikesfödda med högre utbildning . Men för utlandsfödda personer med enbart förgymnasial utbildning var arbetslösheten . Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Den stora mängden nyanlända som kom är inte medräknade. Bland de nyanlända finns en del med högre utbildning och även många med låg skolutbildning. Därför kommer gapet att fortsätta att öka mellan infödda och utlandsfödda . Vi riskerar att få ett tudelat samhälle med flera utanförskapsområden och motsättningar. Belastningen på berörda myndigheter och kommuner är mycket stor med långa handläggningstider. Asylsökande blir sittande som blir på asylboenden eller i trånga lägenheter i väntan på besked. Den tiden används mycket dåligt och innebär ett försvårande av starten i det nya landet. Kunskap som kanske har suttit i händerna försvinner och självförtroendet urholkas. Vi ser tyvärr inte att regeringen förmår att ta itu med integrationsutmaningen. Här krävs reformer på arbetsmarknadsområdet. Höga ingångslöner och en hämmande arbetsrätt måste ses över i en ny tid. När man har fått sitt uppehållstillstånd går man in Arbetsförmedlingens etableringsfas. Efter den tvååriga etableringsfasen är det som har kommit ut på den reguljära arbetsmarknaden. Det är inte hållbart för vare sig samhället eller den enskilde att inte ha kommit ut i egen försörjning. Vi kristdemokrater menar att vi behöver en ny typ av anställningsform med lägre ingångslön för framför allt de personer som inte har någon gymnasie- eller skolutbildning av högre grad. Det kallar vi för introduktionsanställningar. Jag återkommer till dem under morgondagens debatt. För att påskynda etableringen på arbetsmarknaden för personer som kommer till vårt land föreslår vi kristdemokrater i den motion som vi har väckt till ett asylprogram. Vi menar att introduktionen måste börja . Vi vill att man man är asylsökande ska ingå i ett program där man läser sfi ungefär . Man har någon form av sysselsättning, kanske i det egna boendet, i en förening, i praktik eller i ordinarie arbete. deltar man i samhällsorientering om det svenska samhället och de värderingar som ligger till grund för vårt samhälle. Vi tycker att passiviteten måste brytas till en mer aktiv period. Även om folk får avslag senare tror vi att passiviteten inte är något som gagnar det svenska samhället och den enskilde . Antalet utanförskapsområden ökar. Knappt ens polisen vågar gå in.