prot · H40946 · 2016-12-14 00:00:00 — Jag lever dessutom i förvissningen att om fortfarande hade suttit som kommunalråd i sin hemkommun hade hon varit mer bekymrad med en borgerlig eller moderat budget i riksdag än med den som regeringen nu lägger fram. Vad jag gärna vill veta är: Var ligger det rimliga i att redovisa utgifterna men inte besparingarna? Varför räknar ni i er budget bara brutto men inte netto? 179 (M) replik: Jo, det stämmer att och jag känner varandra från tidigare uppdrag, men jag delar inte den bild han ger. Som kommunalråd hade jag varit väldigt nöjd med en moderat budget eftersom jag hade sett fördelarna med fokuset på arbetslinjen. Jag hade tyckt att de satsningar man gör är bra, och jag hade insett att det vi inte ställer upp på i den socialdemokratiska och miljöpartistiska budgeten är till exempel satsningar på sådant som är ineffektiv arbetsmarknadspolitik: att man bygger ut statligt subventionerade extratjänster som inte funkar och att man vill lägga en massa pengar på ineffektiva byggstöd. Att man därutöver försöker att med precision hindra sådana åtgärder som främjar jobben och dessutom vill minska tillväxten är sådant som jag inte hade ställt upp på. Så jag delar inte alls den synen. Rent konkret satsar vi dessutom mer pengar på välfärden än S och MP gör. 180 (S) replik: Detta blir lite märkligt, för och vidhåller fortfarande att det bara är ökade utgifter som ska räknas, inte hur det ser ut på sista raden. I budgetalternativ framför man att man –2020 satsar 33 miljarder på kommunsektorn. Men räknat på samma sätt satsar regeringen 40 miljarder på det utgiftsområde vi talar om . Ni räknar inte de 20 miljarder ni drar bort från kommunsektorn bara , 2017. Bara 4 miljarder går direkt till kommunsektorn. Allmänna bidrag till kommuner Oavsett hur man väljer att räkna och vad man väljer att säga är det de facto så att det fattas netto till följd av nedskärningar om budgetförslag skulle gå igenom i riksdag. Min fråga kvarstår: Varför är det rimligt att som riksdagsledamot bara räkna utgifter och inte besparingar, när du som kommunalråd hemma i har suttit och räknat på både inkomster och utgifter? 181 (M) replik: Jag delar fortfarande inte beskrivning. Om vi återkommer till de specifika 4 miljarder som hänvisar till har vi visserligen en minskad schablon för nyanlända på , men vi kompenserar det med en etableringsersättning som ökar från två till . Det är alltså en kostnad på 4,4 miljarder, så netto ger den neddragningen ett plus på 0,4 miljarder, om nu dessa detaljer intresserar någon. 182 (SD): Vad är jämställdhet? Samma rättigheter och skyldigheter för kvinnor och män, lika lön för lika arbete och samma förutsättningar att själv styra över sitt liv är nog vad många skulle svara. Men det beror givetvis på vem man frågar; man får kanske inte samma svar av en genusvetare på som man får av genomsnittssvensken. Men jag tror också att man får olika svar i denna församling. För en del är jämställdhet kvotering till bolagsstyrelser, kvotering av föräldraförsäkring och jämställd snöröjning. Själva kärnan i problemformuleringen för dem som tycker så här är att män och kvinnor gör olika saker i olika utsträckning, och det vill man ändra på genom lagstiftning. Men alla de svenskar som inte läst genusteori tror jag har andra jämställdhetsproblem i sin vardag. deltidsarbetar ofrivilligt fler än hundra tusen svenskar inom offentlig sektor: män och kvinnor som vill och kan men inte får arbeta heltid. Majoriteten av dessa hundra tusen deltidsanställda är kvinnor. Som exempel kan nämnas att en tredjedel av kvinnorna arbetar deltid medan det bland männen endast handlar om en tiondel, vilket gör detta till ett av våra största jämställdhetsproblem. Jag tror att det är här jämställdhetsdebatten bör föras, för jag är av uppfattningen att kvinnor är lika kompetenta som män och på egen hand kan ta sig in i börsstyrelserna. Och låt oss vara helt ärliga: Finns det inte större vardagsproblem än så för alla dem som är ryggraden i svensk välfärd? Jag tänker exempelvis på de hundratusentals deltidsanställda som tvingas ta ett förmiddagspass och ett kvällspass med ett långt hål mitt utan arbete för att få privatekonomin att gå ihop. För det är så det är: Det är inte värt att åka hem mellan förmiddags- och kvällspasset, så i stället sitter man av tiden i fikarummet i väntan på att arbetet ska börja igen. Det är man hade kunnat ge de äldre den extra vård och omsorg de förtjänar eller kanske ge dem en möjlighet till socialt umgänge. För en ensamstående mamma som jobbar deltid blir det en daglig kamp att få livspusslet att gå ihop. Det blir inte bara körigt att hinna med allt som ska göras med matlagning, läxläsning och tvätt, utan det leder faktiskt också till sämre karriärmöjligheter, sämre löneutveckling och dessutom en lägre framtida pension. Allmänna bidrag till kommuner Det vi beslutar här är alltså inte bara något som påverkar människor och framåt. Det är något som kommer att påverka den ensamstående mamman som jobbar deltid även på ålderns höst. Om vi inte kan se bortom mandatperiodens begräsningar kommer hon att bli ännu en svensk fattigpensionär. Vi är de enda som har makten att förhindra det. I slutändan påverkas vi alla, för ofrivillig deltidsarbetslöshet leder till en generellt sämre välfärd. Vi har en situation där det finns många ofrivilligt deltidsanställda förskollärare som mer än gärna hade gått upp till heltid och höjt kvaliteten på förskolan. Vi vet att behovet av fler händer i vården inte kommer att minska ; tvärtom pekar prognoserna på att vi blir allt fler äldre. Men för att höja kompetensen och få fler att söka sig till vård- och omsorgsyrkena behöver statusen för dessa yrken höjas. Om det finns en möjlighet att utvecklas och utbilda sig och därmed höja sin lön blir yrket också mer attraktivt. startades Omvårdnadslyftet, som är en kompetensreform för anställda inom äldreomsorgen för att öka kunskapen och förståelsen kring äldres situation. Utöver den uppenbara kunskapshöjning som reformen för med sig är syftet också att ge personalen fler karriärvägar genom att de kan växa och utvecklas i sina yrkesroller. En nischad undersköterska med specialkompetens står bättre på arbetsmarknaden än ett mindre erfaret vårdbiträde. Politiker i denna kammare har skjutit över ansvaret för dessa frågor till kommunerna, och med facit i hand kan vi konstatera att det inte fungerat. Därför tar vi, , initiativ till att lösa problemet på riksnivå i denna församling. Regeringen distribuerar 7 miljarder till kommunerna för att täcka upp för den misslyckade invandringspolitiken. väljer att göra en annan prioritering. Vi behöver bättre arbetsvillkor inom välfärden, och det behövs fler händer som kan öka livskvaliteten för våra sjuka och gamla. Vi avvisar därför regeringens 7 flyktingmiljarder och gör i stället om dem till 7 välfärdsmiljarder. Fler än hundra tusen ofrivilligt deltidsanställda kommer att kunna gå upp till heltid. Vi satsar på att förbättra offentliganställdas situation och arbetsvillkor, och vi nystartar Omvårdnadslyftet. Jag yrkar bifall till reservation 1. I detta anförande instämde och (båda SD). 183 (S) replik: Vi ser att i sitt budgetalternativ väljer att dra ned med över 30 miljarder på kommunsektorn. Även om man skulle tro på alla de beräkningar som finns i budgetalternativ, framför allt deras uppskruvade förväntningar på höjda skatteinkomster, skulle det innebära att kommunerna i får över 10 miljarder mindre i ekonomiska resurser än med det förslag som regeringen har lagt fram. Dessa 10 miljarder motsvarar över 20 000 undersköterskor. Det motsvarar 7 000 vårdplatser eller kostnaden för att driva en av tio skolor i hela . Av dessa resurser motsvarar 26 miljarder det kommunalekonomiska utjämningssystemet, som man helt plötsligt bara lyfter ut. Det är resurser som man fördelar beroende på de förutsättningar som finns runt om i vårt land, så att välfärden ska kunna levereras och kvaliteten ska vara densamma oavsett var i landet människor väljer att leva. Allmänna bidrag till kommuner Det förslag som nu lägger fram är ett direkt slag mot Landsbygdssverige. Det är ett direkt slag mot kommuner som har sämre ekonomiska förutsättningar. Det är en omfördelning av enorma mått utifrån en omvänd . Jag undrar, , vilken rättvisa du ser i detta. Varför är det rimligt att och ska ges sämre förutsättningar att bedriva en vård, omsorg, skola och barnomsorg som är likvärdig med andra kommuner runt om i vårt land? 184 (SD) replik: Det var ett väldigt ohederligt och märkligt sätt att läsa en budget på, får jag ändå säga. När man läser en budget får man kolla på helheten. I vårt budgetalternativ får vi kraftigt ökade skatteintäkter på grund av de skattereformer som vi genomför, och vi får kraftigt minskade utgifter på grund av en ansvarsfull invandringspolitik. Effekterna av detta på det stora blir att vi har exakt samma finansiella sparande som regeringen. Detta ger mig två sätt att tolka anförande. Antingen kan han inte läsa en budget, vilket jag betvivlar, eller så misstolkar och vilseleder han medvetet svenska folket som ett led i Socialdemokraternas retoriska spel. Man är ett trött parti som saknar riktiga lösningar på reella problem, och det tror jag kommer att straffa sig i nästa val. 185 (S) replik: Om det beror på min bristande kunskap eller på min retoriska förmåga är upp till andra att avgöra. Men om vi försöker hålla detta på någon form av intellektuell nivå kan vi väl börja bena ut detta. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet bygger på att man ska ges förutsättningar att bedriva en likvärdig välfärd i hela landet. Det innebär att systemet omfördelar. På sista raden kan det mycket väl vara så – även om man gör en välvillig tolkning av ert budgetförslag – att det finansiella sparandet är detsamma. Men förutsättningarna för våra kommuner blir annorlunda. De intäkter som , , och andra kommuner förlorar när ni tar pengarna ur systemet får de inte tillbaka när ni höjer skattenivåerna, så att de får ökade intäkter genom kommunalskatten. Därför blir det en omfördelning. Vissa kommuner i vårt land, ofta landsbygdskommuner, barnrika kommuner och kommuner som har en åldersstruktur som medför stort vårdbehov och att välfärden är extra tung, ges inte förutsättningar att bedriva samma vård, omsorg, skola och barnomsorg som de rika kommunerna, som ofta är förortskommuner runt våra storstäder. Det finansiella sparandet är nog detsamma, men vi omfördelar resurser från Landsbygdssverige till lite rikare kommuner runt våra storstäder. Allmänna bidrag till kommuner Jag frågar igen: Varför är detta rättvist? Var är det rimliga i att göra detta? Hur ser den sverigedemokratiska rättvisan egentligen ut? 186 (SD) replik: Återigen: Om man läser vårt budgetalternativ ordentligt ser man att vi till skillnad från er öronmärker bidrag till kommunerna som ska gå till välfärdens kärnverksamhet i stället för att fördela dem exempelvis genom en anslagspost som heter Stöd med anledning av flyktingsituationen. Vi öronmärker våra anslag till välfärdens kärnverksamhet. De ska gå till sjukvård, skola och omsorg, ingenting annat. Så enkelt är det. 187 (V) replik: inleder med att tala om jämställdhet och ofrivillig deltid. Jag måste säga att jag är lite förvånad. Det var lite oväntat. Men jag ska ändå ta tillfället i akt att säga att oavsett vilket parti man representerar välkomnar jag att man lyfter fram frågor om jämställdhet, även . Jag tror dock inte att vi har riktigt samma syn på hur vi ska nå jämställdhet. tog själv upp frågan om kvotering. För mig är kvotering ett medel, inte ett mål. Det är viktigt att ha klart för sig att så länge vi har ett ojämställt samhälle behöver vi ibland fatta politiska beslut som leder till att vi får ett jämställt samhälle. tar upp frågan om deltid. Det verkar väldigt konstigt mot bakgrund av vad som hände här i kammaren , då vi debatterade offentlig upphandling. Det handlade om hur vi ska använda var femte skattekrona i och vilka krav vi ska kunna ställa. Då ville vi i och regeringen ställa sociala krav. Det ville inte . Man ville inte att det skulle vara möjligt att på något sätt skydda dem som arbetar i verksamheter som upphandlas med offentliga villkor. Man ville inte ställa några sociala krav, och man såg till att det blev majoritet för detta i . Jag menar att det var ett löftesbrott mot väljare. Det tyckte jag var väldigt märkligt. Då talade du inte om ofrivillig deltid, . Då pratade du om halalkött. De 10 välfärdsmiljarderna är en permanent höjning till välfärden. Vi har en fördelning på dem, så att det i början går mer pengar till de kommuner som tagit större ansvar för den flyktingsituation vi har haft i . Det tycker jag är en bra politik. Det visar att man ser att det har varit skillnader mellan olika kommuner i och att man har olika möjligheter att förbättra situationen. Därför tycker jag att det är rimligt att man gör den typen av prioritering. Det blir alltså en permanent höjning, som innebär att kommunsektorn får den största höjningen sedan det kommunala utjämningssystemet infördes. 188 (SD) replik: Det vore intressant att få veta hur man ska kvotera in till bolagsstyrelser. Är det på basis av det sociala könet, det juridiska könet eller det biologiska könet? Det är ett litet sidospår, men det vore intressant att höra åsikt i den frågan. Med vår politik kommer en majoritet av dem som är i asylsystemet att få avslag. Det kommer över huvud taget inte att bli någon belastning på välfärdssystemet, för vi knyter välfärdssystemets förmåner hårdare till det svenska medborgarskapet, för vi tror att det är en integrationspolitiskt bra satsning. 189 (V) replik: Allmänna bidrag till kommuner Vi kan väl börja med att konstatera att sätter sig över lagar och regler och helt enkelt konstaterar att de som har sökt asyl i inte har asylrätt. Det är i sig skrämmande. Det säger ganska mycket om politik att man så kategoriskt kan säga att de kommer att få avslag och inte kommer att få vara en del av det svenska samhället, oavsett om de har flytt från krig och förtryck. Det tycker jag är allvarligt att ha som grundhållning. Jag tror inte att och jag kommer att bli överens om kvotering, och jag tänker inte gå in i en diskussion om vilket kön man ska utgå från. Jag tror dock att man kan se att pappamånaderna i föräldraförsäkringen har lett till att män har tagit ett större ansvar för föräldraskapet . Vi kan se att i länder som har infört kvotering i bolagsstyrelser har det lett till att kvinnor får en större andel poster i bolagsstyrelser och kommer fram på ett bättre sätt, så att glastaket bryts. Men precis som mycket förtjänstfullt framhöll i sitt anförande har vi ett problem med att det ibland blir en väldigt elitistisk syn på jämställdhet när man bara diskuterar de kvinnor som sitter i bolagsstyrelser. Vi behöver till exempel tala om ofrivillig deltid. Då behöver vi ha krav på att heltid ska vara norm och deltid en möjlighet. Det är krav som driver i kommuner och landsting på ett bra sätt. Vi driver också krav här i riksdag för att nå dit. Skulle i praktiken driva den politiken skulle vi kanske se en annan arbetsmarknad i det här landet. Men tyvärr gör inte det. De säger en sak till sina väljare men röstar annorlunda när det är dags att rösta i . 190 (SD) replik: Det är lite lustigt. Här står jag och talar om rätt till heltid, och så kommer och börjar prata om invandringspolitik. Jag är glatt överraskad över att man vill tala om vår profilfråga. Det ska dock sägas att danska siffror visar på att majoriteten av de ensamkommande flyktingbarnen faktiskt ljög om sin ålder och visade sig vara vuxna. Med vår politik skulle människor som har ljugit sig till ett medborgarskap eller uppehållstillstånd få det återkallat. Vi har ännu ett exempel från EU:s gränsbyrå Frontex. visade sig vara ekonomiska migranter och lyder alltså inte under . De skulle också få sina uppehållstillstånd återkallade om vår politik var gällande. 191 (C): Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna – det låter kanske inte som världens kioskvältare. Men som tidigare kommunalråd – det är även andra kommunalråd här – vet jag vilken betydelse denna budgetpost har för en stor del av kommuner och landsting, kanske framför allt kommuner på landsbygd och i glesbygd, som har svårt att få budgeten att gå ihop. Allmänna bidrag till kommuner När man läser regeringens budgetproposition får man intrycket av både texter och diagram att det går bra för kommuner och att de har visat stora vinster . Jag har skrivit något som parentes i mitt manus: Det kanske är dags att införa vinstförbud i kommunerna. Det är sant att kommuner gör vinster, men bakom dessa texter och diagram döljer det sig en massa landsbygds- och glesbygdskommuner som har mycket svårt att få ihop en budget. De stora kommunala vinsterna har uppstått i storstadskommuner och i förortskommuner . Statsbidragen finansierar av de kommunala verksamheterna, men även om statsbidragen är viktiga för kommuner och landsting är förstås den största och viktigaste inkomstkällan kommunalskatten. Något som alltid störde mig som kommunalråd var alla de specialdestinerade bidrag som staten tillförde kommunerna och som ofta skapade suboptimeringar. Jag skulle önska att staten hade ett större förtroende för våra duktiga kommunala företrädare och lät dem själva avgöra var de statliga bidragen gör störst nytta för medborgarna. är ett land i förändring. De kommunala verksamheterna vård, skola och omsorg står inför stora utmaningar . Men även om vi står inför stora utmaningar framöver vill jag framhålla att vi lever i ett av de bästa länderna i världen. Med bra politiska beslut som håller ihop hela landet och får människor i arbete kommer vi att klara av även framtidens utmaningar på samma sätt som vi har klarat av tidigare svårigheter och gjort framgångsrikt. Eftersom den kommunala sektorn får sina skatteintäkter utifrån arbetade timmar i kommunen måste våra politiska beslut i vara inriktade på hur fler ska gå från bidragsberoende till arbete och därmed få makt över sitt eget liv. Vi behöver också premiera högre utbildning för att framtidens jobb ska skapas i våra kommuner runt om i . politik är inriktad på att skapa förutsättningar för jobb och företagande. Det är inte lösningen på alla problem, men det skapar resurser för att ta hand om alla problem. Vi i har i vår budgetmotion föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling, där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt om i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag och önskar avstår vi från att delta i beslutet om anslagens fördelning, men jag står självklart bakom vårt särskilda yttrande i detta betänkande. Ansvaret för en stor del av de politiska viktiga frågorna ligger på kommuner och landsting. Det gäller till exempel skolan, sjukvården och kollektivtrafiken. Om ska fungera måste kommuner och landsting ges förutsättningar att också fungera. Politiker på nationell nivå – där också jag , märkligt nog, inkluderas – är dock benägna att försöka detaljstyra lokalpolitiken, vilket ofta resulterar i förslag om riktade statsbidrag som bakbinder den lokala nivån. arbetar därför efter principen att riktade statsbidrag i så stor utsträckning som möjligt ska omvandlas till generella statsbidrag. Det skapar också ett ökat utrymme för effektivisering. Allmänna bidrag till kommuner Mot bakgrund av detta står bakom förslaget att permanenta den tillfälliga höjningen av de generella statsbidragen, som genomfördes inom ramen för migrationsöverenskommelsen, motsvarande ett årligt tillskott om till kommunerna. Men då vi tror på en närodlad politik där beslut fattas så nära medborgarna som möjligt avvisar ett antal riktade statsbidrag och höjer i stället de generella statsbidragen med , så att kommunerna själva kan avgöra vad statsbidragen ska gå till och var de gör störst nytta för medborgarna. Totalt förstärks alltså de generella statsbidragen med i vårt förslag. Det finns andra ändringar som påverkar de statliga bidragen till kommunerna. Vi vill ersätta särskilt anställningsstöd med utvecklade nystartsjobb. Vi vill införa en äldreboendegaranti. Vi vill införa så kallade ingångsavdrag, och vi vill höja förmånsvärdet för icke-miljöbilar. Jag vill avslutningsvis delge er den oro för framtida försämringar som , och framför. skriver: ”Om regeringens prognos skulle realiseras kommer det att kräva betydande neddragningar i den kommunala välfärden . Om kommunernas utgifter i stället ska kunna svara mot hur befolkningsstorleken och ålderssammansättningen förändras behöver de öka med utöver vad som ligger i regeringens prognos .” Trots dessa något beska piller vill jag slutligen önska talmannen, presidiet och mina kollegor en riktigt god jul. 192 (V) replik: Ja, har i förhandlingarna med regeringen fått igenom 10 miljarder för välfärden. Det är den största satsningen på kommunsektorn sedan statsbidragssystemet infördes. Det är vi, och många med oss, väldigt glada för. har dock försökt bräcka oss. Jag tänkte att vi nu skulle diskutera hur centermatte fungerar. har , bland annat i en artikel i , sagt: ”lägger vi 50 miljarder de kommande fyra åren på att förstärka kommunernas ekonomi, 10 miljarder mer än regeringen.” Men avvisar också förslagen om avgiftsfri öppenvård för äldre, avgiftsfria glasögon för barn, kostnadsfri mammografi för kvinnor och avgiftsfri tandvård för unga. Barndelen i riksnormen för försörjningsstöd avvisas, och lovskolan säger man nej till. Det man med den ena handen ger till kommunerna från sida tar man tillbaka med den andra handen. Man ger mer generella statsbidrag, men man tar i ännu större utsträckning bort de riktade statsbidragen. Sammanlagt, , kan man säga att ni tar bort 8 ½ miljarder kronor från kommunsektorn, från vår gemensamma välfärd. Det är alltså raka motsatsen till det som ni påstår att ni gör. Allmänna bidrag till kommuner Jag vet inte om ni medvetet har fört medborgarna bakom ljuset eller om ni har räknat fel. Centermatte är i varje fall någonting vi borde undvika. Jag är glad över att det inte är ekonomiska politik som styr . 193 (C) replik: Tack, , för repliken! Det är sant att vi väljer att ta bort de riktade statsbidragen. Det var en hel del i mitt anförande som förklarade just det. Vi tror att de kommunala företrädarna själva kan avgöra vilka hål det finns att stoppa pengar i. och pratar gärna om att det är de som ligger bakom de 10 miljarderna till kommunerna – jag hävdar att vi är flera som har varit med om den uppgörelsen. Vi lägger det på kommunerna. De får själva avgöra vad de vill använda pengarna till. Jag vet inte om har varit kommunalråd. Då hade han kanske hållit med mig om att kommunerna själva klarar av att göra de här satsningarna. Jag kommer ihåg när Wärnerssonpengarna kom för länge sedan. Då fick vi riktade bidrag för att öka antalet lärare i skolan. Det hade vi gjort tidigare. Men skulle vi öka antalet ännu mer för att få tillgång till riktade statsbidrag. Det är därför vi ska undvika de riktade statsbidragen så långt som möjligt. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Vi för en ansvarsfull ekonomisk politik. Tycker att den liggande budgeten är långsiktigt hållbar, eller delar han , och syn på budgeten? De anser att den inte är hållbar. Det fattas 50 miljarder . Det är lätt att säga att man ska satsa på välfärdssektorn när det finns varningssignaler om att den kan rasa ihop, eftersom det inte finns täckning i budgeten för det som kommer framöver. 194 (V) replik: Jag har tyvärr aldrig varit kommunalråd.