prot · H30970 · 2016-02-25 00:00:00 — Det vore intressant att veta för att kunna värdera detta, också för när vi nu ska arbeta med uppföljning av regeringens arbete. 196 (S) replik: Tack för frågan, ! Jag ser det mer som en ytterligare förstärkning och även som en markering från regeringen att man ser lite mer noggrant på vissa frågeställningar. Den strategi som har tagits fram har dock naturligtvis en god grund i det som den förra , och även regeringen, hade en – skulle jag vilja hävda – relativt god samsyn kring. Vissa frågor har förstärkts i uppfattningen. Det är inte en totalt revolutionerande ny miljöpolitik, vilket jag tror att även inser, utan det handlar nog bara om att man har en ny inriktning i vissa frågor – eller kanske förstärker vissa ord och uppfattningar för att göra det ännu tydligare och markera. Jag tror nog att det successivt kanske kommer ett nytt strategidokument längre fram som är lika omfattande, 58 sidor, men det kan jag inte uttala mig om eftersom det ändå är regeringen som kommer att framlägga det inför . 197 (C) replik: – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Om jag tolkar regeringens företrädare i kammaren rätt kvarstår då till exempel avsnittet om ekonomisk utveckling i , som jag diskuterade i ett tidigare replikskifte med . Jag noterar att det i det lilla pm:et inte var revolutionerande nyheter, men jag är ändå nyfiken. Vad är den verkliga nyheten i pm:et? 198 (S) replik: Jag vill ta fasta på följande, och jag tycker att sa det ganska bra. Framför allt regeringen har markerat tydligt när det gäller skyddsvärdet kring oljeprospektering. Jag förstår tanke om ekonomisk utveckling. Eftersom detta inte har kommenterats med tydlighet i pm:et låter jag regeringen få återkomma med den kommentaren. Det som står i pm:et är det som har framkommit som ytterligare komplement till den förra strategin som lades fram, och jag utgår ifrån att det kommer att komma ännu tydligare rekommendationer för de övriga kapitel som inte har kommenterats. I övrigt kvarstår strategin tills något ytterligare har framkommit. Jag är dock ganska säker på följande, herr ålderspresident: När det gäller oljeprospektering och den typen av extra starka skydd, vilket anges i pm:et – och jag vet att det syns även i strategin, – är det en väldigt viktig extra markering från den nuvarande regeringen, och till viss del från den förra regeringen. Det tackar jag den förra regeringen för. 199 HANS (V) replik: Detta är ju inte bara en chans för utrikesutskottet att diskutera granskning; trots allt är det också den enda chansen vi i utskottet har, vad vi vet, att diskutera det regeringen lanserade som en ny svensk miljöpolitik för . Trots att klockan börjar bli mycket vill jag därför ta chansen att ställa några frågor till från Socialdemokraterna. I det dokument regeringen har presenterat pratar man om att man ska kräva full finansiell täckning av olje- och gasbolag för eventuella framtida kostnader vid en olycka i , och det är gott så. Men det finns inga skarpa förslag i regeringens promemoria om hur man kan arbeta för att faktiskt stoppa olje- och gasutvinningen. Ska vi klara miljö- och klimatutmaningen och 1,5-gradersmålet måste vi se till att vi förhindrar olje- och gasutvinning, inte minst i där vi vet att utvinning skulle riskera så unika värden. Vi vet att man har inlett oljeborrning i , att man tittar på östra och att det är mycket aktivitet i nordligaste . , och är oerhört aktiva i regionen. Visserligen ser vi nu när oljepriset är lågt att många av företagen har valt att lägga arbetet på is – jag hörde att någon uppskattade ordvitsen – men alla inser att aktiviteterna kommer att påbörjas igen den dagen oljepriset börjar stiga. – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Därför vill jag fråga : Hur kommer det sig att regeringen inte vill arbeta för ett stopp för olje- och gasutvinning? Det kan till exempel vara en konvention, vilket redan finns för , eller ett moratorium för olje- och gasutvinning . 200 (S) replik: Jag tackar för stödet, som jag ändå uppfattar det som. Det är väl också så, tänker jag, att det i ett läge där ska nå ett slags konsensusbeslut i många uppfattningar självklart finns en ingång från regeringen att möta upp på ett så konstruktivt sätt som möjligt. Men jag tar del av det säger, nämligen att vi måste vara oerhört observanta på att inte gå över de naturresurser och naturtillgångar som finns där. Går vi inte in och markerar på ett bra och vettigt sätt kommer också många andra prospektörer att ta vara på de chanserna. Den uppfattningen delar jag fullt ut. Jag vill inte förekomma regeringens uppfattningar i frågan, men jag kan ändå tänka mig att det säkerligen finns en ambition att vara så restriktiv som möjligt för att tillgodose helt andra källor av energi som vi kan använda och som är förnybara. Jag är i likhet med oerhört oroad över den utveckling som har skett och de signaler som har getts när det gäller hela , att många prospektörer tycker att det här kan vara världens chans att göra någonting annat och hitta nya källor att jobba med. Jag tror inte att vi har en annan uppfattning än vad har i frågan om att skydda, vårda och värna så långt som möjligt. Men jag vill inte förekomma det som skrivits, utan jag tar med mig budskapet från . Någonstans kanske vi möts i en fortsatt bra och konstruktiv diskussion i det här ärendet. 201 HANS (V) replik: Jag tackar för svaret. Jag är inte naiv. Jag inser att det kommer att vara mycket svårt att få igenom något slags konvention eller moratorium i , med tanke på hur är konstruerat. känner jag att om man ska nå dit måste man börja resa kraven. Vi kan se att trots allt lyckas man när det gäller att nå framgång med den typen av konvention. Jag skulle också vilja lyfta en annan fråga när det gäller regeringens dokument En ny svensk miljöpolitik för . Även om det är starkt fokus på miljö- och klimatfrågorna saknar jag helt en analys av de säkerhetspolitiska konsekvenserna för och regionen av att isarna nu smälter, att nya transportleder öppnas upp och att allt fler länder blickar norrut, också militärt, för att säkra sina intressen. Vi har redan sett exempel på hur flera länder har valt att skicka upp kärnubåtar till . Här finns det ett intresse för att bevara som en fredlig region som vi kan samarbeta om, som kan knyta oss samman. – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Jag har noterat hur den nya regeringen har valt att arbeta för till exempel en kärnvapenfri zon i . Och vi ser även kärnvapenfria zoner i , i och i . Jag är lite frågande till att den nya regeringen inte väljer att lyfta upp ett krav på en kärnvapenfri zon eller en zon fri från massförstörelsevapen i . Det skulle vara intressant att höra från varför regeringen väljer att inte lyfta fram ett så viktigt krav. 202 (S) replik: Tack för synpunkterna! Jag delar den oro som ger uttryck för. Det är klart att vi är väldigt intresserade av att se att bevaras i dess nuvarande form så långt det är möjligt. Det finns så otroligt mycket rikedomar där. Och det vore högst olyckligt om det skulle bli en plattform för en fortsatt militär upprustning av de större länderna runt omkring i världen. Den uppfattningen delar jag också. Men eftersom regeringen inte gett uttryck för någon uppfattning per se när det gäller frågeställningen från vill jag inte förekomma den i den här diskussionen eller debatten. Men jag delar oron med över att vi kommer till ett läge där det till exempel blir isfria fartygsleder som möjliggör andra transporter än vanliga containertransporter, vilka av nödvändighet kan hitta nya vägar som kanske i viss utsträckning också kan vara bra. Då får det inte finnas en till plats att rusta upp på. Jag hoppas att de större makterna inser detta faktum att har så höga skyddsvärden och ska bevaras i nuvarande form och funktion och inte bli ett annat som ingen av oss egentligen vill ta del av. 203 (M): Vi behandlar regeringens skrivelse med anledning av en rapport från . Utskottet har en stor samsyn i detta ärende. Det är bra att också tycker att är ett värdefullt forum. Sammanfattningsvis sägs det att det är bra men kan bli bättre. Mycket av det organisatoriska förbättrades när var ordförande. Men det finns naturligtvis mer att göra, särskilt när verksamheten växer. säkerhetspolitiska betydelse blir större, för klimatförändringarna kan, vare sig vi vill eller inte, förändra handelsvägarna till exempel, och samarbete krävs för att hindra konflikter och hantera miljöriskerna. Principiellt är det tre saker som vi i och Alliansen tycker är viktiga. är ett bra exempel på regionalisering. Det är en rörelse som vi ser runt om i världen. Det är ett geografiskt engagemang. Ofta bygger det på närhet men också på värderingar. Det nordiska samarbetet är ett välkänt exempel, men även här är det bra att länderna som berörs tar ansvar. är det viktigt med observatörsstaterna, för de stärker också som organisation. Det handlar om diplomati i förskott. bidrar till en ökad professionalisering i de internationella kontakterna. Det går att komma överens. Och vi ska fortsätta arbeta för att blir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. – vad kan göra för att möta rådets utmaningar Också här krävs det ordning och reda. Trots utmaningarna och att det kan bli bättre uppföljning av rådets rekommendationer är detta ett område som har stora möjligheter. Det formella finns rimligt på plats, mycket tack vare det svenska ordförandeskapet. Det är en stor utmaning om länderna sluter sig och bara vill driva sina egna frågor. Samarbetet i har stora uppsidor. Det är viktigt att hitta en hållbar utveckling av regionen och att se som den tillgång för regionen som det är. Det skapar jobb och tillväxt. Det räddar miljön. Det ökar säkerheten i vår del av världen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Genomförande av hissdirektivet betänkande 2015/16:CU12 Genomförande av hissdirektivet (prop. 2015/16:59) Ålderspresidenten konstaterade att ingen talare var anmäld. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 14 Ökad endomarbehörighet i tvistemål betänkande 2015/16:JuU3 Ökad endomarbehörighet i tvistemål (prop. 2015/16:56) Ålderspresidenten konstaterade att ingen talare var anmäld. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel betänkande 2015/16:JuU12 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel (skr. 2015/16:49) Ålderspresidenten konstaterade att ingen talare var anmäld. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Kvalitetssäkring av högre utbildning Kvalitetssäkring av högre utbildning betänkande 2015/16:UbU9 Kvalitetssäkring av högre utbildning (skr. 2015/16:76) 204 (M): ska vi debattera införandet av ett nytt kvalitetssäkringssystem. Förra gången det begav sig var . Den gången kritiserades förslaget hårt av en enig opposition som tyckte att förslaget skulle kastas i papperskorgen. Så mycket bättre då att inte lyssnade på det örat utan i stället beslöt i enlighet med Alliansens förslag. Utvärderingar har nämligen visat att det systemet har varit starkt kvalitetsdrivande och därmed har förbättrat kvaliteten för såväl studenter och arbetsliv som för akademins inre arbete. Det visar inte minst det stora utvärderingsprojekt som vi i utbildningsutskott har initierat. måste jag erkänna att jag blev både besviken och upprörd över vissa av resultaten i projektet. Jag blev besviken eftersom projektet visar att kvalitetsarbetet på flera lärosäten inte var så strukturerat som jag trodde. Jag blev upprörd eftersom det här ju har drabbat studenter som satsat såväl tid som pengar på att lyckas med sina studier och som inte har fått den högkvalitativa utbildning som de har rätt att förvänta sig. Självklart är det inte försvarbart att många lärosäten tidigare inte ägnade sig åt ett systematiskt kvalitetsarbete. Det är nämligen vad både rektorer och studieansvariga vittnar om i utvärderingen. Det fanns till och med utbildningsansvariga som visste att de erbjöd undermåliga kurser men att de trots det inte hade vidtagit några åtgärder. Det är inget annat än oacceptabelt, och det är vårt ansvar att se till att så inte blir fallet igen. Vi har i alla fall en del av ansvaret. Självklart är det i huvudsak lärosätenas ansvar, men vi har också en del i det hela. Glädjande nog finns det som sagt positiva resultat i utbildningsutskottets utvärdering. Det är något som också bekräftas i den utvärdering som , , har gjort. UKÄ menar att utvärderingssystemet har haft kvalitetsdrivande effekter på olika nivåer och exemplifierar med allt ifrån utbildningarnas upplägg och innehåll till ökad samverkan mellan olika utbildningar inom ett och samma lärosäte. Varför är vi moderater då beredda att gå ifrån ett system som vi vet har bidragit positivt till kvaliteten och utbildningarnas resultat och i stället rösta för ett kvalitetssäkringssystem som fokuserar mer på lärosätenas inre arbete? Jo, ett stort aber med det tidigare systemet var att det inte godtogs av det internationella utvärderingsinstitutet , ett institut som är kopplat till Bolognasystemet. Därmed riskerade svenska studenter och alumner att hamna i kläm, vilket naturligtvis inte kunde accepteras. Kvalitetssäkring av högre utbildning Därför tillsatte alliansregeringen en utredning som fick i uppgift att arbeta fram ett nytt system. Det presenterades , men först nu är vi alltså framme vid att besluta om ramverket för detsamma. Systemet är dock inte klart. När beslutat om ramverket ska ett ytterligare utvecklingsarbete till, och regeringen bedömer att systemet kan träda i kraft först nästa halvår. Det är mycket för sent eftersom den senaste nationella utvärderingen skedde . Låt oss därför innerligt hoppas att det goda förbättringsarbete som ändå har sjösatts på många lärosäten också har fortgått. tycks i alla fall vara på. Då UKÄ utvärderade vad kvalitetsförstärkningsmedlen till humsamområdet hade inneburit för utbildningarna – tänk då på att det handlar om den 60-procentiga ökning som alliansregeringen gjorde av anslagen per helårsstudent – kommenterade en representant från det så här: ”UKÄ:s kvalitetsutvärderingssystem och dess fokus på examensarbeten har påverkat vårt kvalitetsarbete mer än pengar.” Det är väl just detta som måste vara målet: att få till ett verkligt systemskifte på institutionerna, ett systemskifte för ökad kvalitet. Då det gäller det nya ramverket till kvalitetssäkringssystemet, som framgår av dagens betänkande UbU9, vill jag för tids vinnande yrka bifall till reservation 3, även om vi moderater självklart står bakom också våra övriga reservationer. Jag har ägnat en stor del av mitt anförande till att berätta om effekter av det tidigare systemet. Det är medvetet eftersom jag finner att vi politiker ofta är dåliga på att faktiskt följa upp och dra lärdom av tidigare erfarenheter. Det är ju trots allt så att teori och praktik inte alltid är samma sak och att det vi beslutar i i all vår vishet faktiskt inte alltid får önskad effekt. Det är också därför jag är särskilt glad för att vi tack vare Alliansens initiativ har fått hela utbildningsutskottet att lämna tre viktiga besked till regeringen: två som ställer krav på uppföljning och utvärdering av det nya systemet och ett som gäller hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten. En allvarlig brist som vi moderater ser då vi jämför det gamla och det nya systemet är just att studenternas möjlighet att göra väl informerade val minskas. Förutom att det är till nackdel för studenterna tror vi att det också kan få negativa konsekvenser för lärosätenas drivkraft att förbättra och utveckla sina utbildningar. Vi moderater och Alliansen tycker det är obegripligt att regeringen inte själv har lyft upp och uttalat sig i denna fråga. Vikten av uppföljning och utvärdering har jag redan varit inne på, men här vill jag komplettera med att det i kommande uppföljningar är viktigt att belysa hur studenters och arbetslivets erfarenheter tas till vara i bedömningsarbetet. Det är ju angeläget att det nya systemet inte bara blir till för akademin utan också för att mäta effekterna och resultaten för studenter och arbetsliv. Jag hoppas och förutsätter att regeringen kommer att ta till sig detta, för det är anmärkningsvärt hur lättvindigt regeringen annars ser på den viktiga frågan som rör studenters anställbarhet. Kvalitetssäkring av högre utbildning Hur man i ramverket kunnat utelämna möjligheten att ta del av alumners syn på sin utbildning är märkligt. Vi i Alliansen är väl medvetna om de metodproblem som uppstod i det tidigare systemet. Men internationellt bedöms just alumners synpunkter ha en mycket stor relevans, och de betraktas som ett nyckelverktyg för kvalitetsuppföljning och kvalitetssäkring. Därför borde regeringen ha lyft upp just detta. Det finns ytterligare en fråga som berör det nya kvalitetssäkringssystemet. Det handlar om de 300 miljonerna som försvann. Det var pengar som alliansregeringen avsatte för att premiera de utbildningar som befanns ha högst kvalitet i UKÄ:s utvärderingar. Dessa pengar beslöt regeringen att ta bort redan i budgetarbetet. Vi moderater ifrågasatte det eftersom det nya kvalitetssäkringssystemet inte var, och faktiskt fortfarande inte är, beslutat. Men att vi och framför allt lärosätena skulle se dessa kvalitetsmiljoner försvinna helt och hållet trots regeringens löften trodde nog ingen. Det är rent ut sagt bedrövligt och ett stort svek mot hela universitets- och högskoleväsendet. Det är också så att dagens resurstilldelningssystem som infördes har ifrågasatts för att det kan bidra till att lärosätena släpper igenom studenter lite för lätt. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen var ett komplement som till viss del kunde stävja detta. Därför är regeringens agerande i frågan verkligt anmärkningsvärt och bekymmersamt. 205 (C): Högskolesektorn är den största statliga sektorn i , och lägger staten många miljarder på högre utbildning. Det är inte bara staten som investerar i högre utbildning, utan det gör också många studenter med både sin tid och sina resurser. För att de stora resurser som läggs på detta inte ska vara förgäves är det viktigt med ett bra kvalitetssäkringssystem för den högre utbildningen, och det diskuterar vi . Det är viktigt att ett sådant system stärker kvaliteten, driver utvecklingen framåt och ökar konkurrensen. För är det särskilt viktigt att den högre utbildningen leder till jobb, att den är tillgänglig i hela landet och att den håller hög kvalitet. Det är avgörande för att klara den internationella konkurrensen och den lokala kompetensförsörjningen. Det senaste kvalitetssäkringssystemet, som Alliansen införde, visade sig vara både kvalitetsdrivande och lyckosamt i många avseenden. Tyvärr har nuvarande regering inte valt att förfina, förbättra och utveckla detta system utan i stället valt att byta system helt och hållet. Dessutom valde man att i höstens budget ta bort den peng som var avsedd för att just premiera kvalitet i systemet, vilket anser var olyckligt. För vår del är det också viktigt att system är jämförbara så att studenter kan fatta väl avvägda beslut när det gäller vilken utbildning de ska gå. De gör ju en stor investering i sin utbildning. Det nya systemet som regeringen har presenterat och som vi diskuterar bygger på att lärosätena ska utvärdera och granska sig själva. Det är något vi måste acceptera eftersom det krävs av det internationella utvärderingsorganet ENQA. Men man kan ändå verka för att öka jämförbarheten på andra sätt, och vi är kritiska mot att regeringen inte har velat göra det i det grundförslag som har presenterats. Kvalitetssäkring av högre utbildning Det blir svårare för studenterna att göra informerade val om sin största investering i livet om det är svårt att jämföra utbildningarna. För är det viktigt att utbildning leder till jobb. De flesta som väljer att läsa vidare på högre utbildning gör det för att de vill ha ett jobb, för att utbildning kanske krävs för det jobb de vill utbilda sig till eller för att stärka sina chanser på arbetsmarknaden. Tyvärr har regeringen valt att bortse från och inte ta med de tidigare studenternas, de så kallade alumnernas, perspektiv. Det tycker vi är fel väg att gå. Alumnerna har god kännedom om hur utbildningen fungerat och på vilket sätt den har förbättrat deras chanser på arbetsmarknaden. Dessa synpunkter måste självfallet lyftas fram. De flesta som har tagit examen går faktiskt vidare till arbetsmarknaden, och kopplingen däremellan är därför avgörande. eller presenterade Sacos studentråd tillsammans med Teknikföretagen en rapport som visar att varannan student är missnöjd med kopplingen mellan utbildningen och arbetslivet. Det är självfallet viktigt att vi ser till att få ett kvalitetssäkringssystem som premierar och stärker dessa delar för de blivande studenterna, så att de kan göra välinformerade val. Även om vi är kritiska till delar av det system som har presenterats vill jag avslutningsvis lyfta fram att det är glädjande att regeringsföreträdarna och hela utskottet har tillstyrkt och står enade bakom tre av de yrkanden som Alliansen har presenterat i följdmotioner. Det är kopplat till utvärderingen av kvalitetssäkringssystemet – både kortsiktigt genom den årliga rapporten och genom en större utredning av om systemet har varit kvalitetsdrivande, för det vet vi att det tidigare system som Alliansen införde var. Det är också viktigt att koppla till jämförbarheten. Jag kommer med spänning att följa vad regeringen presenterar för att öka jämförbarheten. Det är otroligt viktigt för studenterna och lärosätena att det finns en bra konkurrens och att man kan välja de utbildningar som har högst kvalitet. Det är just detta vi ska göra med ett kvalitetssäkringssystem. När vi, både staten och enskilda studenter, lägger så mycket tid och resurser på utbildningar måste vi veta att kvaliteten håller måttet. Då är det oerhört viktigt att ett kvalitetssäkringssystem stöder detta. Jag vill avsluta med att stöder alla våra ställningstaganden, men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation 3. 206 (L): Jag anar att man i har funderat på om man ska dra tillbaka den skrivelse som nu debatterar. De senaste veckornas uppmärksamhet kring talar för att man kanske inte ska minska den externa granskningen utan snarare komplettera den med annat. Det gäller både den högre utbildningen och forskningen – det behövs både och. Därför vore det kanske rimligt att regeringen funderar på om man ska dra tillbaka den och försöka möta i en bred överenskommelse. Just på detta område hade det varit centralt att få en bred överenskommelse om ett hållbart utvärderingssystem som både allianspartierna och de rödgröna i regeringen kan stå bakom. Det hade gett en välkommen tydlighet och struktur för denna sektor. Kvalitetssäkring av högre utbildning För att ska vara en kunskapsnation av hög rang måste högskolor och universitet ha mycket hög kvalitet. De måste ligga i en internationellt hög klass. Det tror jag är en av de viktigaste faktorerna för att långsiktigt ska klara den tuffa globala konkurrens som vi står inför. För att stärka kvaliteten på den högre utbildningen införde alliansregeringen ett nationellt kvalitetssäkringssystem som innebar att granskningen skulle vara opartisk och extern, att alla utbildningar som leder till examina på grundnivå och avancerad nivå skulle utvärderas, att alla utbildningar skulle betygsättas i tre steg och att utbildningar som får lägsta betyg antingen skulle läggas ned eller struktureras om för att få högre kvalitet. Det fanns brister i systemet som naturligtvis måste åtgärdas. Det måste kompletteras för att inte minst möta de krav som ställts av ENQA, men inte avskaffas. UKÄ:s utvärdering, som har beskrivit systemet, visar att det var tydligt kvalitetsdrivande. Lärosätena vidtog en lång rad åtgärder för att förbättra kvaliteten och gjorde strategiska övervägningar av vilket utbud de skulle ha i utbildningarna, tack vare den externa granskning som gjordes.