prot · H40919 · 2016-10-21 00:00:00 — § 1 Anmälan om ersättare att (SD) inträtt som ersättare för (SD) för hennes ledighet –, att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hans ledighet den 13 januari 2017−1 samt att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hans ledighet –. § 2 Anmälan om kompletteringsval att riksdagsgrupp anmält som ledamot i skatteutskottet samt att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i finansutskottet och i kulturutskottet under ledighet och som suppleant i civilutskottet under ledighet. Talmannen förklarade vald till Talmannen förklarade vald –till Talmannen förklarade vald –till § 3 Meddelande om aktuell debatt om personlig assistans Talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om personlig assistans anordnas . Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om aktuell debatt om neddragningarna inom personlig assistans Personlig assistans och andra insatser inom LSS är för den enskilde med omfattande behov av stöd och omsorg helt avgörande för livskvalité och frihet. Utan att lagstiftningen har förändrats växer en allt större oro hos brukare och anhöriga om att rätten till insatser stramas åt eller helt dras in. Vi möts också av allt fler berättelser om vilka effekter indragna beslut kan ge. Bara risken för och misstanken om att någon riskerar att avlida på grund av indragen assistans är så allvarlig att det krävs omedelbara åtgärder. Med tanke på den uppkomna situationen anser vi att behöver ta ett aktivt ansvar och vi begär därför en aktuell debatt om neddragningarna inom personlig assistans. § 4 Anmälan om faktapromemorior Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM12 Förordning om vissa onlinesändningar av tv- och radioprogram (2016) 594 till näringsutskottet 2016/17:FPM13 Förordning och direktiv om genomförande av Marrakechfördraget i KOM(2016) 595, KOM(2016) 596 till näringsutskottet 2016/17:FPM14 Meddelanden om europeiskt gigabitsamhälle och handlingsplan för 5G KOM(2016) 588, KOM(2016) 587 till trafikutskottet 2016/17:FPM15 Förordning finansiering av offentlig wifi KOM(2016) 589 till trafikutskottet 2016/17:FPM16 Meddelande om att höja säkerheten i en rörlig värld KOM(2016) 602 till justitieutskottet § 5 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:20 till trafikutskottet § 6 Svar på interpellation 2016/17:25 om statens skuld till kommunsektorn 1 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att skuld till kommunerna ska betalas i närtid och hur jag avser att agera för att få till stånd en hållbar och långsiktig lösning för kommunerna. uppgift är att ersätta kommunerna för deras kostnader efter en bedömning av en ansökan. Varje ansökan granskas för att det ska säkerställas att inte felaktiga utbetalningar sker. Som en direkt konsekvens av det stora antalet asylsökande 2015 har tagit emot nära fyra gånger så många ansökningar om ersättning som 2015. Myndigheten har till och med september betalat ut i ersättningar. Det kan jämföras med de som utbetalades . Trots omfattande åtgärder hos för att effektivisera utbetalningarna har myndigheten alltjämt en stor balans när det gäller ansökningar från kommuner och landsting. bedömning är att man ska vara nere i normal handläggningstid . Regeringen anser att den uppkomna situationen är problematisk, inte minst för kommunerna som i många fall får vänta på bedömning av ansökan. Regeringen är därför mån om att , i enlighet med sitt uppdrag i regleringsbrevet , fortsätter arbetet med att öka takten i utbetalningarna till kommunerna, och jag följer noga myndighetens arbete med detta. När det gäller frågan om att få till stånd en hållbar och långsiktig lösning för kommunerna anser jag att det nya ersättningssystemet för mottagandet av ensamkommande barn och unga, med planerat ikraftträdande , är en viktig komponent. Avsikten är att de åtgärder som vidtas i det nya ersättningssystemet utöver förenklad administration även kommer att innebära att kommunerna snabbare ska få ersättning för sina kostnader. Slutligen vill jag även nämna att regeringen har tillsatt en utredning vars uppdrag är att se över mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. I utredningens uppdrag ingår även att se över den statliga ersättningen till kommuner och landsting. Uppdraget ska slutredovisas . 2 (M): Jag tackar ministern för svaret, även om det kanske inte riktigt besvarade mina frågor. Staten är nu skyldig kommunerna i obetalda ersättningar för flyktingmottagandet. Det är alltså dubbelt så mycket som de 10 miljarder man tillför kommunerna i ökade statsbidrag i enlighet med migrationsöverenskommelsen med Alliansen . Jag kollade med några av kommunerna i min valkrets. stad har en fordran på som uppgår till ca 143 miljoner. För handlar det om 60 miljoner, och för en liten kommun som handlar det om 33 miljoner. Jag kan försäkra justitieministern om att detta inte är småpengar för kommunerna. Jag kan också berätta att det är ganska knepigt för en kommun att planera sin likviditet när den har så stora obetalda fordringar. Tålamodet hos kommunerna börjar tryta. Kommunerna är i praktiken bank åt staten, som på detta sätt slipper låna pengar på annat sätt. har vi haft en politisk diskussion om problemet att stora företag ibland använder småföretag som bank genom att släpa efter med fakturor. Att statens egna myndigheter nu i praktiken gör på nästan samma sätt mot små kommuner är oacceptabelt. Regeringen måste ta sitt ansvar och se till att kommunerna får de pengar de har rätt till – inte minst nu när kommunerna enligt lag är tvingade att ta emot nyanlända. Det minsta man kan begära är att alla ersättningar kommunen har rätt till ska betalas ut i rimlig tid. Att reglerna förändras kan säkert vara bra, men det är en klen tröst för kommunerna . Samma sak gäller med att tror att man ska kunna komma i balans med utbetalningarna ; det hjälper ju inte . Det är till det halvårsskifte då de nya reglerna börjar gälla, och min fråga var hur ministern tänker se till att kommunerna får betalt för sina skulder i närtid – på samma sätt som vi faktiskt brukar förutsätta att skulder till staten och våra myndigheter betalas . Vad tycker migrationsministern att jag ska säga till kommunpolitikerna hemmavid? Oavsett politisk färg är de upprörda över att en statlig myndighet inte fullgör sina skyldigheter. När kommer , och att få sina pengar? 3 Justitie- och migrationsminister (S): Interpellationssvaret gav ju svar på fråga. Han ställde frågan när man kommer att vara nere i normala handläggningstider igen, och det är precis den jag har svarat på. kommer vi att vara nere på normala handläggningstider igen. Det är naturligtvis inte tillfredsställande att handläggningstiderna har blivit så långa under det här året. Det har skett mot bakgrund av den stora utmaning vi hade när det kom så pass många asylsökande 2015. Dels har fått hantera tiotusentals asylansökningar, vilket man gjort under det här året, dels har man fått hantera alla dessa ansökningar. Det är inte 20 miljarder staten släpar efter med. Balansen just nu är 9,6 miljarder. Det är visserligen för högt, och balansen måste ned. Men det rör sig inte om 20 miljarder, som interpellanten påstår. Vad har vi då gjort? Jo, vi har fördubblat personalstyrkan som arbetar med handläggningarna, och jobbar nu för högtryck just för att beta av köerna. Beskedet är, återigen, att vi ska vara nere på normala handläggningstider, det vill säga . Frågan uppkommer då om vi inte bara kan betala ut pengarna rakt upp och ned, utan att granska eller kontrollera. Det förhåller sig dock så att mellan av de ansökningar som kommer in till avslås, och det görs mot bakgrund av att en del av dessa äskanden på olika sätt inte är rimliga. Det kan vara att man äskar pengar för kostnader man faktiskt inte riktigt har haft i samband med flyktingmottagandet. En del kommuner kanske helt enkelt äskar mer pengar, som ska ersätta även saker som inte har någon direkt koppling till själva flyktingmottagandet. Av den totala kostnaden är 5–rätt mycket pengar. Är det så att balansen ligger på 9,6 miljarder innebär 5–mellan en halv miljard och 1 miljard. Vi har visserligen bra statsfinanser , men de är inte så bra att vi så att säga kan göra felaktiga utbetalningar eller utbetalningar där vi inte granskar ansökan. Vi måste faktiskt ha en kontroll av vad det är för typ av kostnader vi ersätter; det måste göras en granskning. Jag håller med om att kommunsektorn inte ska vara en bank. Det är därför vi nu jobbar väldigt hårt för att få ned handläggningstiderna, men staten kan inte heller vara en bankomat där man bara matar in ett kort och får ut pengar alldeles oavsett vad det är för kostnader man vill täcka. Det måste helt enkelt göras en granskning av vad det är för typ av kostnader man har, även om pengarna går till kommunsektorn. Det ska naturligtvis gå mycket snabbare än det gör , men eftersom vi har förstärkt antalet som jobbar med detta kommer vi som sagt att vara nere på normala handläggningstider igen . 4 (M): Det är väl alldeles utmärkt om balanserna har minskat. Det rörde sig om uppemot 20 miljarder när detta analyserades av flera trovärdiga medier, inklusive Dagens Samhälle, och det är positivt att det kanske har halverats fram till . Men det hjälper fortfarande inte de kommuner som sitter med väldigt stora fordringar. Det handlar ofta om små kommuner ute på landsbygden, som har tagit ett ganska stort ansvar och som inte har så stor balansomslutning i sina kommunala budgetar. Det är nog en klen tröst för kommunerna att få höra att de kanske får sina pengar . Det är ändå ett tag dit, och man har legat och släpat efter med dessa pengar . Justitieministern säger i sitt svar att han och regeringen anser att situationen är problematisk. Ministern upprepar nu också att detta är ett problem och att det är bekymmersamt. Men för en minister tycker jag inte att det räcker att konstatera att man är bekymrad, utan man måste försöka göra något konkret åt problemet. Jag har stor förståelse för att har en ansträngd situation. Jag håller med migrationsministern om att man inte bara kan betala ut pengar villkorslöst hur som helst – våra partier är överens om att vi ska ha kontroll på statens finanser och hålla i pengarna. Det är jättebra, för fel i detta innebär betydande belopp. Jag ska bjuda ministern på ett konkret och enkelt förslag till lösning på denna situation. skulle väldigt enkelt kunna göra en a conto-utbetalning i enlighet med kommunernas krav och reservera sig för att belopp kan komma att återkrävas om man i efterhand upptäcker något i underlagen som visar att belopp har utbetalats på felaktiga grunder. Man skulle först betala ut pengarna och sedan granska dessa underlag. Vid behov skulle man kräva tillbaka pengar eller räkna av dem i samband med nästa utbetalning. På det sättet skulle kommunerna kunna få sina pengar , med en viss reservation. Det handlar ju om kommuner, så om man skulle behöva kräva tillbaka pengar skulle det naturligtvis lösa sig. Svårare än så behöver det faktiskt inte vara att hantera denna situation. Jag frågar därför ministern rent ut om han kan tänka sig att överväga det förslaget. 5 Justitie- och migrationsminister (S): Allt kan naturligtvis övervägas, men jag ser betydande bekymmer med detta förslag. Det skulle innebära att man riskerar ett mycket stort dubbelarbete – först betalar man ut pengar, och i efterhand ska man granska och ha en diskussion med kommunerna om vad dessa kostnader egentligen har gått ut på. I värsta fall får man också återkräva pengar. Jag skulle vilja säga att det i nästa skede sätter kommunsektorn i en ännu större osäkerhet än om man gör kontrollen från början. Jag ser som sagt betydande bekymmer med detta. Jag tycker att det är bättre att vi ser till att sätta av så mycket resurser som vi kan för att handlägga dessa ansökningar på ett bra sätt från början. Det gör vi nu – vi har som sagt fördubblat antalet handläggare. Balanserna minskar under detta år. De 20 miljarder som talar om i sin interpellation stämmer inte, utan det rör sig om 9,6 miljarder. Vi ser också hur balanserna minskar efter hand. Vi kommer att vara nere på normala handläggningstider – det är ju inte så långt . kommer vi återigen att vara nere på 3–4 månaders handläggningstid. förde ett resonemang om hur regeringen på detta sätt drar tillbaka pengar som tidigare, totalt sett, har gått till kommunsektorn. Utgångspunkten är visserligen riktig – vi förstärker kommunsektorn kraftigt. Det är 10 miljarder, som vi kallar välfärdsmiljarder, som går ut. Vi gjorde en engångsutbetalning till kommunsektorn på närmare 8 miljarder. Vi höjde schablonen för asylsökande barn . Kommunsektorn har fått ganska mycket pengar för att kunna klara den här situationen. Hotet mot kommunsektorn nu – vad gäller kostnaden – är inte migrationen, utan det är . I ert budgetförslag drar ni ned nettot för kommunsektorn med , 2017. Vi har en eftersläpning när det gäller utbetalningarna. Men om ni skulle få bestämma hade detta inte varit en temporär situation för kommunerna. Det hade i stället varit en permanent neddragning av resurser till kommunsektorn, just när kommunsektorn behöver de här pengarna som allra mest. 6 (M): Jag kan fortfarande konstatera att om man tillför 10 miljarder och släpar efter med 9,6 miljarder innebär det inte ett särskilt stort tillskott i likviditet, om man ska jämföra de siffrorna. Jag delar migrationsministerns syn på att dessa ersättningsnivåer i sig nog är ganska skäliga. Det känns så när man talar med kommunerna. Däremot tror jag att man skulle behöva se över regelverken för exempelvis hur dessa summor beräknas. Att det är 5–fel i handlingarna från kommunerna till staten tyder på att det är ganska komplicerat att göra de här uträkningarna om vad staten ska stå för och vad kommunerna ska stå för. Där finns det säkert anledning att se över rutinerna, så att man inte behöver ha handläggningstider på 3–4 månader för att kommunerna ska kunna få ut dessa pengar. Jag tror fortfarande att man mycket väl skulle kunna göra en a conto-utbetalning. Man betalar ut pengarna med ett tryck på en dator, så det innebär inget stort merarbete. Man får göra en granskning i efterhand och sedan en slutavräkning. A conto-utbetalningar används i många andra sammanhang i samhället, både i privat och i offentlig sektor. Det är inte så komplicerat. Det innebär inte heller något merarbete i själva granskningen, och om man ska kräva tillbaka pengar kan man mycket väl dra dem från nästa a conto-utbetalning. Detta kan inte vara något problem i dagens it-samhälle, om bara viljan finns. har helt fel om budgeten. När det gäller budgetmotion är det väldigt tydligt att vi tillför mer pengar till kommunsektorn de kommande tre åren än vad regeringen gör. Det är inte mindre pengar – det är mer pengar! får läsa innantill, för där har han helt enkelt fel. 7 Justitie- och migrationsminister (S): Nej, jag har faktiskt inte fel. Jag har läst er budget. Det är visserligen riktigt att ni anslår mer pengar på ett konto, men sedan tar ni tillbaka pengarna på en massa andra konton. När man räknar nettot innebär er politik 2,8 miljarder mindre till kommunsektorn än vad regeringens förslag innebär. jämför äpplen och päron när han säger att vi tillför 10 miljarder och ligger efter med 9,6 miljarder. Då glömmer han att vi har betalat ut 12 miljarder för själva flyktingkostnaderna, utöver de välfärdsmiljarder som vi redan har förstärkt kommunsektorn med. Vi ligger dock efter när det gäller dessa utbetalningar, och där jobbar man på så mycket man kan för att se till att de blir gjorda. Det är som sagt därför – för att kunna klara av detta – som vi har fördubblat antalet handläggare på . Vi kommer att vara nere på normala handläggningstider . Jag delar inte uppfattningen att det skulle vara enkelt att först betala ut och sedan eventuellt kräva tillbaka pengar. Jag tror att det skulle leda till ett ganska stort merarbete och dubbelarbete. Jag tror heller inte att det skulle vara mindre komplicerat för kommunerna. Det kommer ett nytt ersättningssystem från mitten av , där vi hanterar frågan om ensamkommande barn. Det utbetalningssystemet är mycket enklare än vad det har varit. Vi har ett antal eftersläpande bekymmer efter förra årets stora flyktingkris, men dem klarar vi upp på punkt efter punkt. Jag ska träffa SKL för att vidare diskutera dessa frågor men även andra gemensamma frågeställningar. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2016/17:32 om utredningen om exportkontroll av krigsmateriel 8 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat utrikesministern när kan förvänta sig en proposition från regeringen med anledning av utredningen om exportkontroll av krigsmateriel. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att besvara frågan. () tillkallades med det huvudsakliga uppdraget att lämna förslag till skärpningar i exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater. Kommittén lämnade ett delbetänkande med förslag till ändringar av sanktionerna vid överträdelser av regelverket samt ett slutbetänkande, med bland annat förslag till skärpningar gentemot icke-demokratiska stater och ytterligare åtgärder för att förbättra tillsynen, öppenheten och transparensen på krigsmaterielområdet. Sex partier stod gemensamt bakom kommitténs slutbetänkande. Låt mig här understryka hur betydelsefullt det är att kommittén har nått en bred parlamentarisk enighet kring sina förslag. Det är viktigt för att skapa långsiktiga förutsättningar för den svenska försvarsindustrin, liksom tydliga och stabila regler för de länder och företag som handlar med . Det är också avgörande för att säkerställa materielförsörjningen till det svenska försvaret. Sedan slutbetänkandet lämnades har en mycket bred remissrunda genomförts. Över 100 myndigheter, företag och organisationer har beretts tillfälle att ge sina synpunkter. Omkring 75 instanser utnyttjade denna möjlighet . Ett omfattande arbete pågår nu inom för att omsätta kommitténs förslag och remissynpunkterna till ett riksdagsförslag. Regeringens avsikt är att lägga fram en proposition om en ny krigsmateriellagstiftning. 9 (V): Tack för svaret, herr minister, och en senkommen gratulation till att även detta område nu ska hanteras av justitie- och migrationsministern. Det är en inte helt enkel ministerportfölj att hantera om man ska döma av historien. Jag har alltså frågat när en proposition kommer efter den så kallade . Det är förstås inte konstigt att vi tycker att regeringens ställningstagande dröjer. Vapenexport är ju lite av cirkelns kvadratur eller, om man så vill, hur man ska äta upp kexet och ändå ha det kvar. Det är i princip förbjudet att exportera krigsmateriel. Ändå anses det att vi måste göra det, och vi gör det. Det finns särskilda hinder för att exportera till bland annat krigförande länder, och ändå gör vi det. Det finns hinder för att exportera till länder som grovt och omfattande kränker de mänskliga rättigheterna, och ändå gör vi det. Vi ska inte exportera till diktaturer, och ändå gör vi det. aviseras i alla fall en proposition , och jag antar att det inte är så meningsfullt att här försöka få ministern att göra uttalanden om vad den kommer att innehålla. Låt oss då i stället ta chansen till ett mer fritt samtal kring denna svåra fråga, bara oss två emellan. Så många fler finns ju i alla fall inte i kammaren. Jag tänkte att vi kan passa på när chefen din är på utlandsresa. Statsministern åker ju till av alla ställen. Som ressällskap har han, som av en händelse, ordföranden för största vapentillverkare , nämligen . Jag vet inte om de kanske hinner dit redan denna fredag – en av de då ska piskas offentligt. Han ska ju äntligen få 50 av de 1 000 piskrapp han har dömts till – för bloggande! Man kan tycka att uppfyller alla de villkor som borde förhindra vapenexport. Även om statsministern inte vill kalla Saudi för en diktatur gör nog de flesta andra det. Min fundering är: Hur tänker ministern, är en diktatur? Att man grovt och omfattande kränker de mänskliga rättigheterna, typ yttrandefrihet, när man dömer en bloggare till 1 000 piskrapp – vilket i praktiken är en dödsdom om det verkställs – borde det väl inte vara något tvivel om. Anser ministern att kränker de mänskliga rättigheterna? Att är ett krigförande land kan anhöriga till många av offren i vittna om, senast då ett begravningsfölje bombades med 150 döda som lades till de redan 6 800 räknade offren, exklusive den humanitära katastrof som krigandet utlöst. har dock inte de jemenitiska offren belastat ministerns andra roll som ansvarig för migration. Men det är ett exempel på hur vi är med om att skapa de katastrofer som vi sedan med stora svårigheter får hantera. Men vad anser ministern, är invecklat i en väpnad konflikt? Vi säljer ju krigsmateriel till . Vi har bland annat sålt Erieye, ett luftburet radarsystem för stridsledning som i militär fackpress beskrivs som ”en hörnsten i krigsföring i regionen”. För att för låna statsministerns vokabulär, känns det okej? 10 Justitie- och migrationsminister (S): inledde med att gratulera mig till att ha fått ta hand om den här frågan, som han sa är en inte helt enkel fråga. Å andra sidan: Vem har sagt att politik ska vara enkelt? På har vi redan frågor som rör migrationen och terrorismen, så vi har en viss vana att hantera frågor som är lite mer komplicerade och ibland kan leda in en i en del etiska dilemman, som ju också denna fråga i stor utsträckning är. har egentligen fått svar på sin fråga i interpellationen om när en proposition ska komma, att den kommer vi att lämna till . Därmed skulle debatten kunna ta slut där, men jag resonerar gärna mer om de här frågorna. Utgångspunkten är att har ett av världens mest strikta regelverk för exportkontroll av försvarsmateriel, och jag tycker att vi ska vara stolta över det. Det behövs för att vi ska uppfylla våra målsättningar och våra internationella åtaganden. Det kan naturligtvis ifrågasättas, vilket ibland sker, varför vi alls ska ha en möjlighet till export. Jag ser framför allt försvars- och säkerhetspolitiska argument för det. är ett alliansfritt land, och så ska det förbli. Mot den bakgrunden är det naturligtvis en stor tillgång att vi har en egen försvarsmaterielproduktion, så att vi inte i alltför stor utsträckning ska bli beroende av andra länder och allianser för materiell försörjning till försvaret. Svensk försvarsindustri bidrar på så sätt till Försvarsmaktens förmåga och ytterst till säkerhet. Men för att en sådan försvarsindustri ska vara bärkraftig behövs också en möjlighet till export. Det vi diskuterar är regelverket kring den här exporten och hur vi ska kunna förändra det. En fråga man kan ställa sig är förstås om export av försvarsmateriel över huvud taget är moraliskt försvarbart. Det beror ju helt och hållet på vart den går och hur den används, hur regelverket ser ut och hur det tillämpas. Vi i har ett försvar just för att försvara oss. Det är det vi ska använda vår försvarsmakt till. Vi har ingen tanke på att angripa andra länder. Det finns gott om länder i världen som har precis samma inställning som vi och som därför vill kunna köpa svensk försvarsmateriel just för att kunna försvara sig själva i händelse av ett angrepp utifrån. Jag har i grunden inga moraliska problem med det. Denna utgångspunkt är också bärande i dagens reglering. Är det då något ytterligare vi behöver göra med regelverket? Den parlamentariska utredningen ville se en skärpning av regelverket när det gäller export till icke-demokratier genom att införa ett så kallat demokratikriterium. Jag tycker att det finns starka argument för att göra det, och vi arbetar nu med ett sådant förslag.