prot · H30998 · 2016-04-26 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Anmälan om ersättare Tredje vice talmannen anmälde att (KD) inträtt som ersättare för (KD) för hans ledighet –, att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för (M) för hennes ledighet –och att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för (M) för hans ledighet –. § 3 Anmälan om ersättare för statsråd Tredje vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för statsrådet (S) för (S) ledighet –. § 4 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i kulturutskottet under ledighet och att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i utrikesutskottet och i kulturutskottet under ledighet. Tredje vice talmannen förklarade vald –till Tredje vice talmannen förklarade vald –till § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2015/16:551 Interpellation 2015/16:551 Spårbyte för asylsökande av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 6 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM74 Meddelande om skatteflykt respektive effektiv beskattning samt rekommendation om missbruk av skatteavtal KOM(2016) 23, KOM(2016) 24, C(2016) 271 till skatteutskottet § 7 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:166 till miljö- och jordbruksutskottet § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:FiU42 Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar 2015/16:FiU23 2015 2015/16:FiU27 årsredovisning 2015/16:FiU29 Interimistiska beslut vid överprövning av upphandlingar 2015/16:FiU33 Effektivare uppdatering av lägenhetsregistret 2015/16:SkU23 Skatteavtal mellan och 2015/16:SkU24 Informationsutbytesavtal med 2015/16:TU15 Genomförande av radioutrustningsdirektivet 2015/16:UbU15 Högskolan 2015/16:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor § 9 Svar på interpellation 2015/16:543 om ändrade regler med anledning av vattenbrist på och i län 1 Klimat- och miljöminister (MP): Ledamöter och åhörare! har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ för att skyndsamt anpassa regelverket så att problematiken med torka och vattenbrist kan hanteras inom den kommande propositionen. Vidare har han frågat om jag är beredd att ta initiativ till att med statliga medel stötta till exempel geoundersökningar med flyg för att finna nya vattenreservoarer samt vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att grundvattnet i området inte ska påverkas negativt genom prospekteringar och borrningar efter fossilgas. Jag förutsätter att i sin frågeställning avser den proposition om prövningen av vattenverksamheter som regeringen arbetar med. Det är för tidigt, ska jag säga, att säga någonting om innehållet i propositionen, men regeringen avser att återkomma till . Det är viktigare att resultatet av arbetet blir av hög kvalitet än att det går för fort. I ett framtida klimat väntas flödena i vattendragen förändras, både öka och minska. Ändringen varierar mellan olika delar av landet men också mellan olika årstider. står inför betydande utmaningar när klimatet förändras. Klimatförändringarna innebär att förutsättningarna för en trygg vattenförsörjning påverkas. Den förra regeringen tillsatte 2013 den så kallade med syfte att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning, både på kort och på lång sikt. Utredningen överlämnade sitt delbetänkande Klimatförändringar och dricksvattenförsörjning och överlämnar , , sitt slutbetänkande. tillsatte regeringen en utredning om att stärka arbetet för anpassning till ett förändrat klimat, som bland annat ska analysera hur ansvaret fördelas mellan staten, landstingen, kommunerna och enskilda i fråga om att vidta åtgärder för att göra anpassningar till ett gradvis förändrat klimat. Det uppdraget ska redovisas . Regeringen är angelägen om att titta på och ta till vara förslagen från de här utredningarna. Vi kan konstatera, fru talman, att nås inte miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behöver vidtas för att nå det målet. En större hänsyn till grundvattnet behöver tas brett i samhället. Att ha ett avrinningsområdesperspektiv för att tillgodose flera intressen är viktigt, och något som även den parlamentariska Miljömålsberedningen konstaterar i sitt betänkande Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. Med detta sagt vill jag ändå understryka att ett stort ansvar för vattenförsörjningsfrågor också ligger på regionalt och lokalt plan. Det handlar i grund och botten om ett långsiktigt planeringsarbete för att hushålla med de resurser man har och för att hålla nere förbrukningen. Jag vill i det sammanhanget nämna att de tre kommunerna tillsammans har beslutat att bygga en vattenledning till för att förebygga vattenbrist och trygga tillgången på dricksvatten även vid långvarig torka. Vad gäller fråga om grundvattenpåverkan till följd av prospektering och borrning efter naturgas finns det i vissa grundläggande hänsynsregler, bland annat en försiktighetsprincip, som gäller för all verksamhet och alla åtgärder som omfattas av tillämpningsområde. Försiktighetsprincipen innebär att förebyggande åtgärder och andra försiktighetsmått ska vidtas så snart det kan befaras att en viss åtgärd skulle kunna utgöra en olägenhet för människors hälsa eller miljö. ska inte öppna upp för utvinning av uran, olja eller gas. Jag anser vidare att det är viktigt att allmänna hänsynsregler, däribland försiktighetsprincipen, gäller för alla som vidtar åtgärder som kan medföra skador eller olägenheter för hälsa eller miljö. Hur de allmänna hänsynsreglerna ska tillämpas i det enskilda fallet är en fråga för den kommun eller myndighet som ska pröva ärendet. Ett sådant beslut kan också bli föremål för överprövning av domstol. Jag tycker att det är en bra ordning, och den ska gälla i fortsättningen. 2 (C): Tack, för svaret, statsrådet! Bakgrunderna till min interpellation är flera. En bakgrund är att det är en pågående provborrning, prospektering, efter naturgas på , som statsrådet säkert känner till, och i sydöstra . Det handlar om de risker som redan innan torkan satte in fanns med den verksamheten och den provokation det är att experimentera med utvinning av fossilgas i ett mycket känsligt område. En annan bakgrund är att det är en ständigt växande åtgång av färskvatten. Det beror delvis på att man kopplar in fler hushåll och verksamheter till de kommunala täkterna. Och det beror på en ökad livsmedelsproduktion och på en växande besöksnäring. Det är faktiskt det man lever på i sydöstra . Livsmedelsproduktion och besöksnäring är mycket basala näringar. Då blir läget givetvis akut efter två torra eller nederbördsfattiga säsonger. Man talar nu om att grundvattennivån kan sjunka så mycket som två om utvecklingen med liten nederbörd fortsätter. Det skulle i så fall leda till en utomordentligt ansträngd situation på och förmodligen på fastlandet. Jag känner väl till att fastlandet och nu arbetar med att koppla ihop sig i ett gemensamt vattenförsörjningssystem. Det är mot bakgrund av detta, fru talman, som diskussionen har kommit om hur nuvarande lagstiftning ser ut när det gäller att förhålla sig till ett förändrat klimat och ett förändrat nederbördsmönster. Det finns ytterligare en bakgrund. Den är dessutom historisk. Under 100–har vi aktivt arbetat med att leda bort vatten för att uppnå mer odlingsbar yta och klara transportinfrastrukturanläggningar, samhällsbyggen och så vidare. Hela lagstiftningen är konstruerad på ett sådant sätt att det är okej, tillåtet och till och med bejakat med statsbidrag historiskt att leda bort vatten, medan det är strängeligen förbjudet att fördröja vattenavrinning och dämma upp till och med vid sådana tillstånd som råder i vår del av landet. Det är trots allt det som kanske skulle kunna vara en del av lösningen: vattenfördröjande åtgärder. Vi talar inte om att blötlägga hela ön, öarna eller landsändan. Vi talar om att fördröja den vattenavrinning som sker. När man då studerar nuvarande vattenlagstiftning finner man att det inte finns några som helst undantag för dämmande åtgärder. Det var därför, och med vetskap om att det pågick ett utredningsarbete som var tillsatt av statsrådet företrädare statsrådet om en förändrad vattensituation i ett förändrat klimat – en utredning som rimligen följs av en proposition – som jag ville uppmärksamma statsrådet på behovet av att vi, när vi nu skaffar ny lagstiftning, ser till båda varianterna, akut torka och akut blöta, eftersom det är precis detta vi kommer att märka. Mot denna bakgrund ställde jag tre frågor. Den ena var: Kan vi anpassa regelverket skyndsamt? Där får jag svaret: Nej, det pågår en utredning. Se till att spara vatten, för så fort går det inte. Den andra frågan var: Kan statsrådet tänka sig att hjälpa de drabbade kommunerna med statliga medel för att ha ekonomiska förutsättningar att genomföra de geoundersökningar med flyg som fordras? Där har statsrådet ännu inte svarat. Min tredje fråga var: Är statsrådet beredd att med väldigt snar eller omedelbar verkan pausa de prospekteringar efter naturgas som pågår? Dessa är en utomordentlig provokation i området. 3 (M): Jag ställde en skriftlig fråga till miljöministern nu . En del av svaret innehöll att detta med vattenbrist i grund och botten handlar om att hushålla med de resurser man har för att hålla nere förbrukningen. Om ministern ännu inte har fått ta del av det kan jag meddela att det uppfattades som lite stötande på , där man har jobbat med de här frågorna . Det är ett landskap som har svårt att absorbera vattnet, och man har vidtagit åtgärder för att säkra vattenförsörjningen. Låt mig ge en liten bakgrund. är en mindre kommun med 14 669 invånare. Det är en välskött, attraktiv och växande kommun. Precis som redogjorde för har man stora variationer i vattenförbrukningen i och med att ön kanske tiodubblar sin befolkning . Man har en näring som är väldigt beroende av vattenförsörjning, både med livsmedelsproduktion och med annan jordbruksproduktion. Det som riskerar att hända om vattnet tar slut är att man får vidta akuta åtgärder, till exempel att nödslakta djurbesättningar eller att stänga hela produktionen, med hundratals jobb som drabbas. Det är klart att det är en akut situation. När jag talade med tjänstemännen i går sa man att kostnaden uppgår till mer än . Det innebär att kommunen ska använda 1–1 ½ skattekrona för att finansiera detta. Det är klart att man kan finansiera det genom va-kollektivet, men det är ju i princip detsamma som skattekollektivet. Hur man än finansierar det kommer det ändå på ett eller annat sätt att hamna på ölänningarna. I min fråga undrade jag vad man kan göra, och det har också frågat om. Precis som saknar jag en del svar. En fråga jag skulle vilja rikta till miljöministern gäller de pengar som finns och som bland andra Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fördelar när det gäller olyckor av olika slag. MSB konstaterar i sin senaste nationella risk- och förmågebedömning att också vattenförsörjning vid vattenbrist är ett område där möjligheten till prioritering behöver stärkas. Man borde väl i det sammanhanget också tycka att och miljöministern borde ha de här frågorna på sitt bord. Det handlar inte bara om översvämningar och stranderosion, utan det kan även handla om torka. Det är någonting som poängterats av myndigheten . Det finns en lagstiftning där anslag via myndigheterna kan användas för att finansiera ersättning vid jordskred och andra naturolyckor. Naturolycka är enligt myndigheten så definierat att torka inte är en olycka. Men det kan faktiskt regeringen med ett regeringsbeslut ändra på, så att tolkningen kan vidgas och kommuner som kan få hjälp i detta utsatta läge. På kort sikt handlar det om att hitta andra sätt att bevara det vatten som kommer ned, så att det inte filtreras ned i grundvattnet. Men det finns också sätt att finansiellt hjälpa och andra kommuner genom att använda de medel som regeringen har avsatt. Jag konstaterar också att man i den kommande budgeten har dragit ned på dessa medel. Man kan väl antingen göra bedömningen att pengarna behövs på andra sätt eller konstatera att de inte används mycket. Mot den bakgrunden är väl breddningen av begreppet fullt rimlig. Jag hoppas på ett positivt besked i den frågan. 4 Klimat- och miljöminister (MP): Tack till mina meddebattörer för mycket bra synpunkter och mycket bra aktualisering av extremt viktiga frågor! Vi tar i emot ganska mycket information om hur klimatförändringarna utgör påfrestningar på olika verksamheter i vårt land, också på sådant som är väldigt grundläggande för ekonomi och välfärd i olika kommuner. Situationen när det gäller vatten på och är särskilt prekär och definitivt av centralt samhällsintresse. Jag är väldigt glad över att ni tar upp dessa frågor. Här finns det utredningar som är tillsatta – en del har dellevererat eller slutlevererar . Jag förstår att mina svar, när jag inte kommer med de ändringar till som föranleds av utredningarna, uppfattas som att saker och ting tar . Men vi känner ju till arbetsordningen. När regeringen kommer med regelförändringar till gör man det i särskild ordning genom propositioner och skrivelser. Jag avser att återkomma – jag vet ännu inte i vilken form – med anledning av de här utredningarna. Vi kan gemensamt konstatera att vi behöver ändra i regelverken och också se över ansvarsfördelningsfrågorna när det gäller det förändrade klimatet. Jag delar uppfattning att vår vattenlagstiftning inte alls reflekterar de svårigheter som torkor av det här slaget innebär. Det är en känd miljöproblematik där behovet av att dika ut för jordbruksmark står mot våtmarkernas funktion i ekosystemet. Där behöver vi balans av flera anledningar. Även om vi inte talar i termer av översvämningar utan snarare om vattenfördröjning för att säkra en insippring till grundvattnet och bevarande av vattenresurser är detta något som vi behöver utveckla i . I länder där man har svåra problem är det med sådana metoder man har lyckats öka resiliensen i samhället när man står inför klimatförändringar. För det är klimatanpassning detta handlar om. Då försöker jag svara också på en fråga som ligger på ansvarsområdet för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, som ligger under ansvar. Inför den här interpellationsdebatten har jag inte haft något underlag om vilka medel som står till buds hos MSB, men såvitt jag känner till är klimatanpassning en av de frågor där de ska stödja lokala investeringar. Om det behövs mer medel där får vi se över det. Jag vet att de pengarna behövs, och det är också något som regeringen jobbar med. Att pausa prospekteringar för fossilgas och liknande gäller beslut som är fattade av myndigheter. Där finns det en domstolshantering. Som minister kan jag inte här i talarstolen uttala att vissa processer ska avstanna. Däremot deklarerar jag väldigt tydligt att regeringens uppfattning är att vi inte ska öppna upp för utvinning av uran, olja eller gas i . Med detta vill jag vara väldigt tydlig. När det gäller geoundersökningar med flyg har det kommit till min kännedom att detta ligger under myndigheten , som ligger under . Jag har inte fått mer information inför denna debatt om vilka möjligheter de som myndighet har att genomföra sådana undersökningar i detta fall. 5 (C): Tack för dialogen och en, och som jag uppfattar statsrådet, förstående ton och ett konstruktivt tonläge i diskussionen, vilket kanske är det viktigaste. Klimatförändringarna föranleder åtgärder här och . Det är ingenting som vi kan se framåt i tiden, utan det är här och . Mot bakgrund av det vill jag särskilt fästa uppmärksamheten på den nationella politiska nivån, där det oftast talas om hur vi ska hantera stora flöden på andra tider av året och hur vi ska se till så att inte städer, samhällen, transportinfrastruktur och grundvattentäkter svämmas över och förstörs. I sydöstra visar precis samma klimatförändringskartor på det diametralt motsatta fenomenet – förvisso stora mängder nederbörd, ibland , men främst en stor avtorkning och problem att hålla kvar vattnet. Medvetenheten lokalt och regionalt är utomordentligt stor. Det är ju i sig inget nytt fenomen att detta är en torr hörna av landet, men har det blivit mycket stora bekymmer. Därför skulle jag verkligen vilja stryka under till statsrådet att antingen öppna upp för en justering av nuvarande lagstiftning kring detta och möjliggöra för fördröjningsåtgärder utan att den som gör det åker dit för lagbrott eller att raska på den propositionsskrivning som föreligger. Jag vill även understryka att detta inte är oförenligt med utan snarare en förutsättning för både livsmedelsproduktion och kvardröjande av vatten. Orsaken till att vattnet försvinner snabbt från öarna är ju att människor har valt att bosätta sig där, bruka marken och leva på vad den ger. behöver man ha hjälp att korrigera tidigare kloka tankar, det vill säga att i stället för att få bort vattnet så snabbt som möjligt få det att stanna kvar lite längre. Men det är inte oförenligt med utan tvärtom en förutsättning för att vi ska kunna fortsätta leva i den här delen av landet och producera utomordentliga livsmedel och erbjuda människor goda skäl till besök, det vill säga de två största näringarna på den här ön. I detta upplever jag, fru talman, en förståelse från statsrådet, och den förväntar jag mig se omsatt i handling . Det finns en fråga som hänger i luften, och det är detta med geoundersökningarna. På grannön har man utfört geoundersökningar med flyg, och det visade sig att man med hjälp av den tekniken effektivare än dittills kunde hitta grundvattenreservoarer så att man klarar livsmedlet vatten, helt enkelt. Tekniken finns, och den fungerar och anses träffsäker. Men den kostar självklart pengar. Just nu lägger Ölandskommunerna och fastlandskommunen alla tillgängliga resurser ur va-kollektivets kassa för att klara den akuta situationen. Att därutöver rå med geoundersökningar med flyg kan synas övermäktigt, och det var därför jag ställde frågan: Är statsrådet beredd att ta initiativ till att med statliga medel eller insatser stötta motsvarande geoundersökningar med flyg som på ? Ja eller nej? 6 (M): Jag tror att alla vi som har dessa ämbeten har förståelse för att lagstiftning tar tid. Men jag tror också att när situationen blir besvärlig förväntas vi folkvalda politiker vara lite mer snabbfotade, och då krävs det ibland att man faktiskt agerar. I detta läge anser jag att regeringen kan göra det på olika sätt. Vi har inte en miljöminister, utan vi har en klimat- och miljöminister. Med resurser för omställning till följd av klimatet hade jag såklart hoppats att ministern hade något större inflytande över de medlen, även om de ligger på en annan myndighet. Givetvis är det så att det inte krävs mycket mer än ett regeringsbeslut för att tillgängliggöra dessa medel för kanske den första och tidigaste klimatomställningen vi ser, det vill säga inte stora översvämningar utan det som rör sig om torka huvudsakligen i den östra delen av . Det man skriver är att man inte har definierat naturolyckor som någonting mer än naturolyckor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap säger att de inte kan tolka det på något annat sätt än att det inte kan handla om torka. Där kan faktiskt regeringen göra någonting. Som sagt, vi väntar, och jag tror också att kommunpolitiker förstår att lagstiftning ibland tar tid. Däremot tror jag att kommunpolitiker, liksom vi, förväntar sig att ibland måste man ge tydliga besked om i vilken riktning man ska gå, och därför hoppas jag att det är så som klimat- och miljöministern säger: att man har tagit till sig av de här synpunkterna och att det kollektiva beslutsfattandet i regeringen innebär att också pratar med de ministrar som hanterar andra myndigheter. Jag menar att detta väldigt enkelt skulle kunna göra väldigt mycket nytta till stor hjälp för en utsatt kommun i detta läge. 7 Klimat- och miljöminister (MP): Jag tackar igen för precisering av de här viktiga frågorna. Vatten och en god tillgång på vatten är en förutsättning för möjligheten att bo, bruka mark, att ha en livsmedelsproduktion och naturligtvis för besöksnäringen. är det lika viktigt att, när vi utvecklar de här sakerna, göra det på ett effektivt sätt, och det vet jag att man har tänkt på och har mycket klokskap och kunskap om, inte minst i sydöstra , i regionen kring men även på . Det är precis som ledamöterna ger en tydlig bild av här: Där har man en delvis omvänd situation jämfört med hur vi brukar prata om klimatförändringar generellt i . Men är stort. Klimatförändringarna är mångtydiga, och precis som ledamöterna säger är torka ett minst lika svårt, om inte i vissa fall ännu svårare, problem att hantera som en tillfällig översvämning som vi ser i andra delar av landet. Jag är därför väldigt tacksam för den här debatten. När det gäller de konkreta frågorna, som behovet av att snabbt kunna genomföra geoundersökningar med flyg på , tar jag med mig det till ministerkollegor i regeringen. Jag vet att det ligger på myndigheterna i vår beslutsstruktur, i det här fallet på SGU, att prioritera mellan i vilka projekt och områden man behöver gå in med insatser. Men jag tar med mig den frågan tillbaka till ansvarig minister för SGU, som inte är jag utan som sitter på . Samma sak gäller resurserna för kommuner att kunna hantera klimatanpassning även vid torka. Min uppfattning är nog att de pengar som kommunerna kan söka hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för klimatanpassning går över hela klimatanpassningens område, oavsett om det handlar om torka, översvämningar eller andra förebyggande åtgärder. Däremot är det mycket möjligt att det finns andra medel för olika typer av mer akuta olyckor och katastrofer som kommunerna i det här fallet anser att de ska få tillgång till men av olika begränsningsskäl inte får. Låt oss därför titta en vända till på den saken. När det gäller resurser för klimatanpassning hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är det frågor som regeringen har gått fram tydligt med och ser ett fortsatt stort behov av. Vi behöver hjälpa varandra i . Det kan inte bara vara en fråga för det lokala där man har mycket lokal kännedom och kunskap att reda ut situationer, utan det här är någonting som vi måste hjälpas åt med från såväl stat som region och kommun, och det är därför som de här ansvarsfrågorna har varit viktiga. Jag är glad att jag nu har fått till ett uppdrag och en utredning kring att titta också på dessa frågor, för jag vet att inte minst många kloka kommuner och regioner har sagt till regeringen och tidigare regeringar att man måste reda ut ansvarsfördelningen för att det här ska bli tydligare. Vi står inför en stor utmaning med klimatanpassningar, både när det gäller påfrestningar som handlar om att få tillgång till vatten där det är ont om det och att det på andra ställen kommer att finnas alldeles för mycket vatten. Jag tackar också särskilt för inspelen när det gäller synen på nuvarande vattenlagstiftning och svårigheter att ens få tillstånd att kunna göra saker som troligen är ganska vettiga när vi har torka, till exempel att fördröja vatten i marksystemen. Stort tack för detta; jag tar det med mig! 8 (C): Än en gång tack för ett samtal i konstruktiv ton, statsrådet ! Ta också gärna tillfället i akt och kom ned till sydöstra – jag är alldeles övertygad om att exempelvis kan ge en mycket faktaspäckad beskrivning av läget, och det är ju en del av vår statliga myndighetsstruktur. Jag ställde tre frågor. Den första gällde att skyndsamt anpassa regelverket ur ett markavvattningsperspektiv relaterat till kommande eller nuvarande lagstiftning. Där noterar jag att statsrådet tar med sig bilden. Det är jag glad för.