prot · H40912 · 2016-10-11 00:00:00 — Den logiken förstår jag inte riktigt. Som visade är det tvärtom precis när vi har en stark efterfrågan på arbetskraft på arbetsmarknaden och en mycket stark tillväxt – bland de högsta i – som andra insatser än subventionerade anställningar kan vara viktiga att satsa på. Det kan till exempel vara reguljär utbildning men också annat som underlättar kartläggning av kompetens eller den satsning vi nu gör för att man lättare ska kunna skaffa körkort genom att få ta CSN-lån för det. Det kanske inte är en subvention på jobbet man behöver. Arbetsgivaren kan vara beredd att anställa, men det gäller att man kan ta sig till jobbet. I stora delar av landet och i många yrken är körkort en sådan viktig väg in på arbetsmarknaden. Jag tror att det är en väldigt farlig väg att mäta framgång i politiken med hur många människor som är i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Jag ska villigt erkänna att när vi var i opposition och de borgerliga styrde hade vi en ungdomsarbetslöshet som var så hög att vi fick EU-stöd. Andra EU-länder betalade för att vi i skulle kunna hantera vår arbetslöshet. Då var också ungdomar med gymnasiekompetens arbetslösa. Det motiverade att vi då tog fram förslag för att underlätta för dem att komma i arbete via traineejobb riktade till ungdomar med full gymnasiekompetens. Den andra politiken har dock varit mer framgångsrik: De ungdomarna har fått jobb ändå. Ingen är gladare för det än jag. Då får vi lägga om politiken. Det finns ingen anledning att hålla fast vid ett förslag som inte längre behövs i det konjunkturläge som vi nu har. Därför styr vi om mot andra grupper som kan behöva kombinationen av arbete och utbildning, till exempel till det viktiga yrket undersköterska. Där fattas många med rätt utbildning, men även . Jag vill nämna ett exempel på hur man fokuserar alltför mycket på arbetsmarknadspolitiska insatser. , under den borgerliga regeringen, ingick i etableringsuppdraget att alla nyanlända fick en etableringslots. Var det en framgång att alla fick samma arbetsmarknadspolitiska insats trots att man hade väldigt olika förutsättningar, utbildningsbakgrund och behov på arbetsmarknaden? Jag tycker inte det. Jag tycker att olika arbetsmarknadspolitiska insatser måste mätas utifrån vilken effekt de ger – huruvida man kommer vidare från insatsen till ett arbete eller annan utbildning. Det ska inte ses som en framgång per se att man är i en åtgärd, utan det måste ses som en kombination. En bra regering tar hänsyn till hur arbetsmarknadsläget och konjunkturen utvecklas och bör vara snabbfotad och lyhörd för förändringarna på arbetsmarknaden. Det är klassiskt svårt. Alla regeringar brukar ha svårigheter att ställa om tillräckligt snabbt när förändringarna kommer. Jag försöker vara så snabb jag kan. Vi ställer om väldigt tydligt. Vi har färre subventioner riktade till dem som står nära arbetsmarknaden. Vi minskar på de insatser som vänder sig till dem som har relativt lätt att få jobb ändå i det konjunkturläge vi har. I stället styr vi över särskilda insatser mot dem som har det allra svårast. Den gruppen har förändrats till sammansättning och till antal i och med att vi nu har ganska stora grupper av personer som har kommit till och som kanske aldrig har gått i skolan eller som har en mycket kort skolbakgrund. Där krävs det naturligtvis nya insatser, och det är dessa insatser som vi nu kommer med. 18 (M): Är det inte lite märkligt att det stora, nöjda och statsbärande partiet ska folkbilda lilla mig, den lilla moderaten som ifrågasätter regeringens politik? Det är en von oben-attityd som är helt otrolig. Det är socialism ut i fingerspetsarna. Man ska utbilda folket i vad de ska tycka. Det är väl jättebra att vi är oeniga i våra uppfattningar om detta så att det händer någonting. Annars skulle ingenting hända; annars skulle vi leva i en diktatur. Jag har varit inne på regeringens hemsida. Om jag får tillåta mig att vara lite ungdomlig kan jag säga att den är helt kass, precis som den politik som regeringen företräder. Ett allvarligt problem som vi diskuterar är att regeringen använder väldigt många ord och vidtar väldigt många åtgärder. Men inga fungerar i praktiken. Därför är det klart att det är viktigt, när det gäller de åtgärder som man har beslutat om, att folk kommer med i dessa olika program eller vad det nu kan vara. Det måste bli enklare. Det är för byråkratiskt och för jobbigt. Till och med tycker att snabbspåret för bristyrken är ett för stelbent system som skapar stora problem i näringslivet. Byggnadsarbetare finns inte med trots att vi har brist på bostäder. Arbetsförmedlingen vet inte ens hur de ska agera när det gäller snabbspåret. Snabbspåret har gett noll slaktare trots att det är ett bristyrke. Inte en enda slaktare har kommit in i snabbspåret. Jag har redan redovisat de förslag som vi har för en bättre politik som verkligen får in människor i arbete och som får in människor i samhället. Detta är ett allvarligt problem och en tickande bomb. Vi måste få in personer som står långt utanför arbetsmarknaden, i synnerhet utomeuropeiska, annars kan det bli mycket svårt framöver. Detta måste vi lösa , herr talman. 19 (S): Som ni som lyssnar på debatten hörde tidigare ställde jag en fråga till om han kunde nämna fem konstruktiva förslag om hur man skulle kunna skapa fler jobb till nyanlända. Jag frågade om och hade den typen av förslag. Jag fick inte höra något förslag utan fick bara höra ganska negativa omdömen om regeringens politik och egentligen inget konstruktivt alls. Det är det som jag tycker är så tråkigt. Det är det som man får höra från . Det finns inga egna förslag. Det finns ett förslag som man får höra : Sänk skatten, sänk skatten, sänk skatten. Det är en universallösning och ett trollspö som tror att de kan vifta med för att lösa varje problem i samhället. Det är inte så. Det finns en helt annan verklighet. Jag är ledsen, och , men ni måste också komma med konkreta förslag för att faktiskt skapa jobb i det här landet. Ni kan inte bara sänka skatten, sänka skatten, sänka skatten. Som den folkbildare jag är, som jag nämnde här tidigare, skulle jag vilja inte bara berätta för här i kammaren vad som händer utan också gärna ta med honom ut till verkligheten. Jag är ute och träffar inte minst nyanlända på asylboenden, på Arbetsförmedlingen och på företag som har anställt sina första nyanlända. Det gör jag för att få dessa konkreta erfarenheter. Därför skulle jag här och vilja bjuda med ned till , där jag bor. Han får gärna följa med om han är intresserad. Om han inte har tid att följa med till kan jag tipsa om att han kan följa med Dua ut, som på regeringens inrådan jobbar med inte bara unga som inte får arbete utan också med nyanlända. Det finns många projekt. Dua kommer att ha en samling här i , och är varmt välkommen dit. Jag tackar för ordet, och jag hoppas att vi kan fortsätta ha en konstruktiv diskussion i kammaren. 20 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har ett pedagogiskt problem. säger att politik fungerar men att man hade otur när politiken prövades i verkligheten och ledde till en ökad arbetslöshet, ökade klyftor och raserade offentliga finanser. säger han att Socialdemokraternas och regeringens politik inte fungerar. Men den leder ändå till en ökad sysselsättning och en lägre arbetslöshet. Det är en pedagogisk uppförsbacke. Men lycka till! Jag ska svara seriöst på frågan. Det är en stor utmaning med många nyanlända, och särskilt med dem som har låg utbildningsnivå. Det är lite grann ett nytt problem, jämfört med vad den klassiska arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken har haft att möta. Därför krävs det nytänkande, och det krävs att vi lägger om politiken. Jag tror också att det krävs nya typer av jobb som blir en väg in på arbetsmarknaden. Därför satsar vi stort på utbildning – på lärlingsvux, på yrkesvux, på folkhögskola tillsammans med sfi och yrkesutbildningar. Vi satsar på extratjänster, som är anställningar med låga kvalifikationskrav för dem som inte kan konkurrera med andra. Vi underlättar för att fler med till exempel funktionsnedsättningar ska anställas genom att höja taket för lönebidragen. Vi samarbetar med näringslivet i Welcome Talent, 100-klubben, Jobbsprånget och mycket annat för många av de arbetsgivare som vill ta ett ansvar för praktik eller för att provanställa nyanlända, ofta i kombination med språkundervisning. Vi jobbar också tillsammans för att hitta fler vägar, till exempel via matchningsanställningar, för personer som behöver mer stöd för att komma vidare in på arbetsmarknaden. Det finns en lång rad sådana initiativ, och vi kommer att behöva göra ännu mer. Det är en stor utmaning, och den går att hantera. Men det krävs också att man lämnar en del ideologiska skygglappar och vågar se verkligheten som den ser ut. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2016/17:23 om jobb för dem som saknar högre utbildning 21 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för personer med lägre utbildning och ringa arbetslivserfarenhet att komma i jobb. Utvecklingen i svensk ekonomi är mycket stark, och efterfrågan på arbetskraft är god. Den starka efterfrågan på arbetskraft kan komma att gynna även personer som står långt från arbetsmarknaden. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 120 000 personer. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Regeringen för en aktiv arbetsmarknadspolitik och bedömer att det är viktigt att hitta nya vägar till jobb för dem med relativt sett låga kvalifikationer. Regeringen har infört traineejobb och extratjänster för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden och för att möta behoven av personal i många av välfärdens verksamheter. Regeringen avser att utveckla extratjänsterna genom en förstärkning så att de omfattar arbete på i stället för samt genom att höja handledarstödet . Regeringen avser även att vidga målgruppen till att omfatta nyanlända och bredda möjligheterna att använda extratjänsterna till fler områden. Efter dialog med regeringen har SKL och kommit överens om formerna för hur extratjänsterna ska användas. För att nystartsjobben ska bli mer träffsäkra och effektiva avser regeringen att rikta dem tydligare mot dem som står längst från arbetsmarknaden genom att sänka subventionen för personer som har varit arbetslösa i mindre än samt korta de maximala stödperioderna. Regeringen avser att öka subventionen i nystartsjobb för personer som varit arbetslösa och för nyanlända, för att stärka deras möjligheter till inträde och etablering på arbetsmarknaden. Staten ska ta sitt ansvar och skapa jobb som inte utförs i de statliga myndigheterna. Dessa jobb ska ha goda arbetsvillkor. Moderna beredskapsjobb i staten införs successivt och ska sysselsätta minst 5 000 personer 2020. Vi behöver fler vägar in på arbetsmarknaden för personer med kort utbildning. Men vi har också stor brist på kompetens inom flera yrken, och de bristerna behöver åtgärdas. Utbildningssystemet behöver därför ha förmåga att möta personer med omfattande utbildningsbehov och rusta dem med de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. För att stärka människors jobbchanser och förbättra matchningen på arbetsmarknaden har regeringen inlett ett nytt kunskapslyft med en satsning som fullt utbyggd omfattar ca 70 000 platser. En del av denna satsning är fler utbildningsplatser inom yrkesvux och lärlingsutbildning för vuxna, lärlingsvux. Regeringen föreslår en utbyggnad av yrkesvux, till 21 750 platser och en utbyggnad av lärlingsvux till ca 2 600 platser . Regeringen avser också att återkomma med ett förslag om ett nytt studiestöd, kallat studiestartstödet. Stödet syftar till att fler arbetslösa med kort utbildning och stora behov av utbildning ska kunna studera på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Personer med kort tidigare utbildning har olika förutsättningar och behov, och insatserna behöver därför individanpassas så att de blir träffsäkra och effektiva. 22 (M): Jag tackar arbetsmarknads- och etableringsminister för svaret på min interpellation. I svaret hör vi en uppenbart nöjd minister stå i talarstolen, och det har vi gjort även i tidigare debatter. Hon är mycket nöjd. Det går förvisso bra för , och det är vi alla glada för. Det är bra att det går bra för ; det hoppas jag att alla i kammaren tycker. Men det går bra på många sätt. Det går bra för många av våra invånare i också. Vi befinner oss i en högkonjunktur. Då skapas det jobb, och fler får arbete. ser vi det nya utanförskapet växa fram. Vi har 130 områden i vårt land som är så kallade utanförskapsområden. Det är områden där , alltså mindre än hälften, av invånarna arbetar och där bidragsberoendet är stort. Närmare 1 miljon människor riskerar att hamna i det nya utanförskapet – enligt regeringen själv. Arbetslösheten förväntas också vända uppåt . Det oroar, herr talman. som arbetslösheten sjunker ser vi allt fler som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden. Men är nöjd. Svansföringen är mycket hög – målet är att ha EU:s lägsta ungdomsarbetslöshet . Jag tycker att det är bra med ambitioner, och jag tycker att det är bra med högt satta mål. Men jag tror också att det är bra med realism. Problemet med detta mål är ju att ingen seriös bedömare tror på det. Kvar står , och . De är i grunden de enda man hör försvara detta mål. När bortåt 1 miljon människor riskerar att hamna i det nya utanförskapet måste saker hända. Man måste lägga fram förslag som leder till fler jobb. I valrörelsen lovade och 32 000 traineejobb och 20 000 extratjänster. Och vad bidde det? Jo, det bidde en tumme, som man säger i den gamla sagan. Det blev 179 traineejobb av de 32 000 utlovade, och det blev ungefär 1 000 extratjänster av de 20 000 utlovade. har man gjort det dyrare att anställa unga. Hade man infört andra delar som ledde till att fler fick arbete hade det varit en sak, men höjer man kostnaderna för att anställa och lovar åtgärder som i grunden inte levererar någonting. Man lovar 5 000 statliga beredskapsjobb, och frågan är om man levererar där. Det återstår att se. Om vi har 1 miljon personer i utanförskap, och om 5 000 i statliga beredskapsjobb är lösningen, har vi ett litet problem kvar. har regeringen försvagat RUT-avdraget. Genom Alliansens krav i migrationsöverenskommelsen breddades det i sektorer, men man försvagar det i ekonomin. Vi föreslår en tredubbling. Vi har en lång rad konkreta åtgärder för hur jobben ska bli fler. Det säger dock Socialdemokraterna och nej till. Vi har också en låg andel enkla jobb i . Det innebär inte att de är lätta, men de kräver inte höga kvalifikationer. Det skulle regeringen fixa – man skulle skapa fler. Det har sagt, och det har sagt. Men då kommer det socialdemokratiska fackförbundet och säger nej, för de här jobben är inte tillräckligt fina och inte tillräckligt bra. Hur blir det med de enkla jobben, ? Är det , du och som bestämmer det, eller är det LO och som driver regeringen framför sig? 23 (S): Ett problem i sammanhanget, som jag ser det, är att det inte bara handlar om själva sakfrågan. Det känns som att man försöker föra diskussionen till vissa politiska lösningar, och det brukar ofta landa i skattesänkningar och låglönesatsningar. Den inriktningen i politiken har ju provats . Det fungerade faktiskt inte, och då är det att prova någonting nytt. Det är klart att det är omöjligt att sia om vad som kommer att hända . har det faktiskt gått åt rätt håll. Men vi kan titta historiskt, för där vet vi ju vad som hände med olika politiska inriktningar. Vi socialdemokrater hade ett kunskapslyft som handlade om att människor skulle komplettera sin utbildning. Många var arbetslösa, men det var även människor som redan hade ett jobb och som kände att de ville komplettera gymnasieutbildningen. Vi blev utskrattade. Detta skulle inte lösa problemen på arbetsmarknaden. Det gjorde dock väldigt stor skillnad; man kan se hur vi halverade arbetslösheten . De arbetslösa som gick hade större chans att få jobb. Det var nämligen arbetskraftsbrist inom en del sektorer, på samma sätt som det är . En del som hade haft ett jobb tidigare bestämde sig för att byta jobb. En del kompletterade sin utbildning ytterligare och gick vidare till högskola, och många av dem fick såklart jobb . Vi har ett nytt kunskapslyft, precis som vi hade förut när vi hade för hög arbetslöshet. Historien har visat att den bästa ingången är att rusta för framtiden. Jag tror inte att vi kommer att behöva mindre kunskap – snarare mer. Däremot är det inte så enkelt som att det bara handlar om högre utbildning. Det handlar inte bara om högskolenivå. Jag har själv besökt ett intressant projekt i , nämligen hotellprojektet. Det har byggt på att nyanlända så snabbt som möjligt ska kunna jobba på hotell. Många av dem som var med i projektet hade erfarenhet av att jobba på hotell i sina hemländer. En del hade aldrig jobbat på hotell men skulle gärna vilja göra det. De läste därför sfi, det vill säga svenska för invandrare, kopplat till hotellkunskap. Det innebar att de lärde sig svenska snabbare, eftersom de hade en stark motivation för att snabbt komma i jobb. Det innebar också att de snabbare kunde börja jobba, för de ord de lärde sig på svenska var speciellt inriktade mot hotelljobb. Man slog alltså två flugor i en smäll; det var snabb sfi, och deltagarna kom snabbt i jobb. Det var också så att de allra flesta kom i jobb. De fick praktik på hotell runt om i , och de allra flesta fick stanna kvar och jobba där. Det gick väldigt snabbt från att de kom till till att de kom ut i jobb. Man såg också att det kunde vara en stor tillgång att de hade ytterligare ett språk. När det till exempel var en rysk delegation på besök på ett hotell sprang man ut i köket och hämtade kocken som var ryss och kunde prata ryska. Det kunde alltså verkligen berika verksamheten. Detta är bara ett av många projekt. I har man gått vidare inom till exempel restaurangnäringen, där vi också ser arbetskraftsbrist. Det har varit väldigt positivt och framgångsrikt. Vi har precis startat någonting nytt som handlar om att man blir anställd på ett företag och får utbildning. Man får lön och utbildning, och man blandar praktik och teori. Man är anställd i två till . Dessa nya sätt att hjälpa folk så att de både lär sig svenska snabbare och kommer i jobb snabbare tycker jag är väldigt spännande. Det är inte alls så att vi bara satsar på högre utbildning, men någon form av utbildning behöver de flesta för att komma i arbete. 24 (M): Det är en viktig debatt vi för här . Det handlar om jobben, och det handlar om framtiden. Det handlar om framtiden för många hundratusentals människor. Ska de någonsin kunna få ett jobb eller inte? Det är det vi diskuterar. Det är väl bra att vi får höra av om alla satsningar regeringen tänker göra. Det är nya åtgärder – kunskapslyft, extratjänster och traineejobb – och man för en aktiv arbetsmarknadspolitik, säger . Men i verkligheten just nu är allt detta ett fiasko. Det är faktiskt en tickande bomb som håller på att krevera . Regeringen säger själv att den räknar med nära 1 miljon människor 2020. Då går det ju inte att vara nöjd. Antalet inskrivna som har varit utan jobb i 6, 12 eller 24 månader har ökat sedan blev minister. Då måste vi ju titta på vad regeringen säger sig vilja göra. Ja, det är en hel kader av åtgärder med ett antal platser hit och dit. Men vi är mitt i mandatperioden , och under den första halvan av mandatperioden har ingenting av detta lyckats. Det är ett misslyckande från regeringens sida. står man och tar åt sig äran för alla de jobb som har vuxit till tack vare att vi har gått in i en högkonjunktur. Högkonjunkturen började –2014. Jobben växte till även under alliansregeringens sista år. Det är inget nytt som har tillkommit, utan det är en konjunkturfråga. Regeringen saknar också en plan för integrationen. Det finns ingen särskild plan för hur alla dessa människor ska komma i jobb. Att hitta ett antal platser i utbildningar räcker inte. Som jag sa tidigare finns det inga särskilda propositioner om jobb. När de egna expertorganen, som , bedömer att regeringens politik har en negativ effekt på framväxten av nya jobb är det kris. Traineejobben har misslyckats. Extratjänsterna har misslyckats. Vad är det som säger att kunskapslyft och allt det som räknas upp i svaret till skulle komma att lyckas? Det är en ren gissning. Ingenting av det vi har sett har lyckats. Man har lovat en stor mängd tjänster, jobb och utbildningsplatser som inte har blivit verklighet. växer kön på Arbetsförmedlingen av lågutbildade människor som söker jobb. Vad är regeringens svar på det problemet? brukar påpeka att arbetsmarknadspolitiken ska bedömas efter resultaten. Jag är den första att erkänna att detta inte är lätt, men vad gör regeringen? Resultatet är ju 179 traineejobb och strax över tusen extratjänster. Det är resultatet – resten är ingenting som har med regeringens politik att göra. Det gör att vi blir oroliga för framtiden. Antalet arbetslösa växer i de grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det är en tickande bomb. Det krävs mycket kraftiga åtgärder. Det handlar inte om ett antal platser hit eller dit eller om löften om nya jobb som heter olika saker. Riktiga jobb är lösningen på framtidens utmaningar, och här har lång väg att gå. 25 SERKAN KÖSE (S): Jag kände att jag behövde gå in i denna diskussion efter att ha hört säga att regeringen inte har någon politik för integration. Jag kanske inte ska använda exempel vad gäller folkbildare – jag är själv folkbildare och har jobbat som ombudsman på . Det är väldigt olyckligt att inte har följt diskussionen . Före Almedalsveckan presenterade statsminister och statsrådet – som har fått ett utökat ansvar vad gäller integrationsarbetet och att bryta segregationen – ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation. Där pekar man tydligt på vikten av att människor i våra förorter eller i socialt utsatta områden får jobb. Man pekar på vikten av att de rustas för att klara av att ta de jobb som finns, det vill säga att de blir anställbara. Vi måste se till att knäcka långtidsarbetslösheten, och vi behöver också lyfta skolorna och elevernas skolresultat. Precis som påpekade är och gymnasieskolan av väldigt stor betydelse när man ska skaffa jobb. Men det handlar också om att stärka samhällsservicen och minska den trångboddhet som råder i många områden. Vi ska även stödja civilsamhället och arbeta för demokratiska värderingar. Regeringen har presenterat ett batteri av åtgärder för att komma åt segregationen. Vi gör bedömningen att det finns segregation och att vi har socialt utsatta områden, men vi har också en plan för hur vi ska arbeta för att kunna ändra detta. Det är viktigt att ha politisk vilja och att ha ett program för hur man ska tackla de stora utmaningar som vi står inför. Jag tror att det är viktigt att vi tar till oss detta. Jag tror också att man bör fundera på det här med en tickande bomb. Det känns som att man på har tagit fram ett nytt angreppssätt och ett nytt sätt att definiera problemen. En tickande bomb? Vi har styrt det här landet , men vi fick ärva långtidsarbetslöshet, segregation och utanförskap. Det räcker inte med att åka till och ta en selfie och tro att man kan bryta segregationen. Segregationen har de facto funnits där , men den cementerades som borgarna styrde detta land och allt handlade om att sänka skatten och ingenting annat. 26 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Debatten spretar åt flera olika håll. Vi för en ekonomisk politik. Vi gör investeringar i infrastruktur och bostadsbyggande. Vi satsar rekordstora resurser på att bygga ut välfärden. Det privata näringslivet svarar med rekordstora investeringar i det privata näringslivet och nya jobb i både privat och offentlig verksamhet. Vi har 100 000 lediga jobb på arbetsmarknaden, vilket är all-time-high. Betyder det att alla problem är lösta?