prot · H309100 · 2016-04-28 00:00:00 — PA-UfM är en mötesplats för parlamentariker från EU-länderna och de så kallade partnerländerna , , , , , , Palestinska myndigheten, , och . Sammanlagt ingår ett fyrtiotal länder i samarbetet. Hela processen vilar på det initiativ som var den så kallade Barcelonadeklarationen med fyra huvudinriktningar: politik, ekonomi, kultur och migration. döptes det om till Union för , och detta är den parlamentariska dimensionen av det. Det finns ett samarbete på regeringssidan och parlamentariskt. Målet är att skapa ett område runt som präglas av fred, stabilitet, delat välstånd och förstärkt samarbete i sociala och kulturella frågor. Det är också ett av väldigt få forum i världen där och delar av sätter sig kring samma bord. Det arbete som bedrivs görs i fem permanenta fackutskott. Det finns ett politiskt utskott, ett ekonomiskt utskott, ett miljöutskott, ett kulturutskott och ett kvinnoutskott. I alla de utskotten har migration och flyktingkrisen förstås stått i fokus. Det handlar om kriget i och de effekter som det har haft i form av flyktingströmmar och mänskliga tragedier. Den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UfM) Utskotten möts två till för att enas om rekommendationer inom sina respektive sakområden. Dessa antas sedan vid en årlig församlingssession som är organisationens högsta beslutande organ, och de vidarebefordras sedan till regeringssidan. PA-UfM hade sin elfte församlingssession den 11–i under portugisiskt ordförandeskap, och där var migration huvudtemat. Där deltog den svenska delegationen. Församlingssessionen avslutades med att man lämnade över ordförandeskapet till sydsidan, vilket man gör , och det gick till . Där kommer årets församlingssession att äga rum . I höll jag ett anförande för den svenska delegationens räkning, där jag huvudsakligen lyfte fram det gemensamma ansvar vi har på båda sidor om för de tragedier som utspelar sig på vatten där män, kvinnor och barn dör under hemska lidanden i sina försök att nå andra sidan av en kust. De lämnar elände och armod bakom sig och söker hopp om en bättre framtid, och de dör på vägen. Mitt anförande handlade om att vi måste ta ett gemensamt ansvar för det och hitta en lösning för att förhindra sådana tragedier. I församlingssessionen ägde också ett toppmöte för talmän i länderna i PA-UfM rum. Där representerades av förste vice talman . Som nämndes inledningsvis finns det flera tillkortakommanden. Det är undermåligt organiserade möten och bristande framförhållning när det gäller dokumentation och information. Detta gör arbetet tungrott. Till skillnad från kollegorna i IPU, som har en ganska vältrimmad organisation, har vi ett ganska svårt arbete. Den översyn av stadgarna som genomfördes och en etablering av ett mindre sekretariat i tyder ändå på att det finns en insikt om att ta tag i problemen och komma vidare. Men det krävs förstås mer för att detta ska bli mer än ett diskussionsforum. Hur det än är innebär ändå medlemskapet en plattform för oss som delegater och för riksdag för att nätverka och skapa samarbete med aktörer internationellt men även i . Jag och mina kollegor har också sammanträffat med flera av regionens ambassadörer för att sätta oss in vilka frågor som är relevanta och titta på möjliga samarbeten. Intresset för utvecklingen i har varit särskilt stort. är en blomma av hopp i en öken, som vi har stort intresse för. Vi har haft många möten med nuvarande ambassadör i , och detta kommer att fortsätta. Det skedde också ett statsbesök från då talmannen stod värd för ett seminarium tillsammans med de fyra pristagarna av från . Jag och viceordförande deltog. Vi har gjort en studieresa till , där vi har träffat sekretariatet och mött en mängd institutioner. Vi hade också möten i . Vi ordnade ett seminarium med titeln av Medelhavsintegration med intressanta talare, och vi har även haft gästtalare vid våra delegationsmöten. handlar det om återrapportering. Men, herr talman, det är naturligtvis framtiden och det pågående verksamhetsåret som vi nu har fokus på. Förberedelserna inför årets församlingssession, som äger rum i den 28–, är i full gång. , för drygt en månad sedan, ordnade vi ett seminarium i med temat , och flyktingkrisen. Det var välbesökt, och vi hade talare från , Röda Korset och som bidrog till att höja kunskapsnivån hos oss och dem som deltog. Vi planerar en studieresa liksom nya seminarier och ett upprätthållande av ett aktivt besöksutbyte. Den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UfM) Med dessa ord och en ursäkt för att jag har överskridit min anmälda talartid något yrkar jag återigen bifall till förslaget att lägga skrivelsen till handlingarna. 6 i (M): Den parlamentariska församlingen för unionen för , PA-UfM, är kort och gott , och . Syftet med organisationen är att främja fred, demokrati och välstånd i . Det är ett parlamentariskt organ som har en rådgivande funktion. 280 parlamentariker ingår i församlingen. har tre mandat, och från är det jag själv och som ingår. Det är glädjande att jag har förmånen att representera och riksdag även i detta sammanhang. Min kollega , som är ordförande, gick in på problembilden med PA-UfM, sekretariatet och den låga aktivitetsnivån. Detta är att beklaga, skulle jag vilja säga. Det här är en mycket viktig region. Precis som min kollega var inne på är migration, asyl och terrorism frågor som borde aktualiseras och stå mer i centrum inom denna parlamentariska församling . Vi vet att har beskrivit flyktingsituationen på grund av kriget i som den värsta humanitära krisen i modern tid. 12 miljoner människor är på flykt. Ett par miljoner har sökt sig till . Vi vet att människor dör på . Det här borde vi engagera oss mer i, och detta är ett forum. I den svenska delegationen sitter vi dock inte passiva för det, utan vi har varit aktiva med bilaterala möten. Min kollega har träffat flera ambassadörer. Vi har tidigare initierat ett projekt för att stärka handelsutbytet i och för att stärka människor. Alltför få länder i samarbetar och handlar med varandra. I detta arbete försöker vi bidra. Den svenska har arbetat med för att stärka landet i skapandet av en konstitution. har man haft ett val. Vi har varit där tidigare, och vi har fortsatt det nära samarbetet med . är ett land som ligger mig varmt om hjärtat. Jag var själv inbjuden av presidenten att tala i parlamentet. Tyvärr blev det inställt på grund av terrorattentat, men det var ett seminarium om kvinnors roll och att stärka kvinnor. Det finns en god vilja inom att stärka kvinnors roll såväl inom parlamentet som i samhället. Den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UfM) Vi samarbetar med ett projekt för att etablera yngre kvinnor att arbeta med svenska företag på detta sätt. Det handlar framför allt om den svenska spelindustrin. I sammanhanget vill jag framhålla att för att vi som delegation ska kunna fungera behöver vi hjälp. Jag glömde att säga detta i det förra ärendet, så jag vill även hänvisa till det. Jag vill tacka internationella kansli för de excellenta underlag vi får och för den hjälp vi får. Utan detta stöd skulle inte vi kunna agera och ha så mycket aktivitet som vi har. Stort tack till internationella kansli! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 7 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 8 (M): Jag vill ställa en fråga till statsrådet om polisens situation. För inte så länge sedan hörde jag statsrådet tala i till nyblivna kollegor inom polisen. Vi kan konstatera att det är ett bekymmersamt läge att så många poliser slutar. Detta måste vi stoppa. slutade över 800 poliser. 275 var , och av dem var 154 . Det är allvarligt. Då räcker det inte att ta in 300 på polisskolan, vilket inte ens fyller utbildningsstolarna. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att stoppa flykten från poliskåren? 9 Statsrådet (S): Jag vänder mig mot bilden av en flykt från poliskåren. Den senaste SOM-undersökningen visar att förtroendet för polisen är det högsta . Polisen har dessutom lägre personalomsättning än många andra myndigheter. Det är också naturligt vid en stor omorganisation att fler väljer att fundera över om de har sin framtid inom detta yrke eller inte. Men det är viktigt att vi fortsätter att öka förtroendet för polisen. Det är därför polisen har beslutat att öka antagningen till kraftigt. Det är också därför regeringen har valt att skjuta till mer medel till polisen. Det är glädjande att polisen fortsätter att vara en attraktiv myndighet för de sökande. Antalet sökande till ökade vid senaste intagningen . 10 (M): Till kursstarten ansökte 4 589 personer. Av dessa uppfyllde bara 266 minimikraven och klarade testerna. Man hade 300 platser, men bara 257 kom in. Det stod alltså 43 platser tomma. Problemet är att de som jobbar inom polisen inte har förtroende för myndigheten. Det är ju inte allmänhetens problem. Vad gör man för att fylla utbildningsplatserna? Vi vill ha 2 000 poliser till. Det kommer att bli svårt. 11 Statsrådet (S): Därför är det glädjande att antalet sökande i intagningsomgången efter den redovisar ökade och var över 6 000. Det är det högsta antalet . kan alltså glädjas över att polisyrket är attraktivt. Vi kan också glädjas över att det kraftigt ökade intag som polisen har beslutat om ska ske från denna intagningsomgång. 12 (SD): Min fråga riktar sig till utbildningsminister . Jag noterade att och utbildningsministern har landat i slutsatsen att i ska män och kvinnor behandlas lika. Jag har också noterat att det är som innehar posten som demokratiminister. Jag har även noterat att vi har en myndighet i , , som ser över och driver just diskrimineringsfall. Denna myndighet har i handskakningsfall, som det rör sig om här, konsekvent tagit ställning för att det är diskriminering att behandla den som vägrar att skaka hand med en kvinna eller man på grund av kön på ett särskilt sätt. Det är alltså inte den som väljer att agera utifrån vilket kön den andra personer har som diskriminerar. I min värld är det självklart att det är en aktiv handling som är diskriminerande, inte konsekvenserna av denna. Vad har ministern för syn på detta? Avser man att förtydliga diskrimineringslagstiftningen? 13 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för frågan. Jag får erkänna att jag inte har full insyn i juridiska utslag i de frågor nämner. Även om jag skulle ha full insyn i vilka juridiska överväganden som gjort i ett eller flera enskilda fall skulle jag vara kraftfullt förhindrad att uttala mig om dem. hade nog inte dragit sig för att skicka mig till om jag gjorde det. Det är den uppdelning vi har mellan regering, lagstiftande makt och dömande makt, i detta fall en ombudsman som för talan i domstol. Det förra veckans diskussion handlade om var hur man skulle se på en situation som uppstod inom . Här för vi en diskussion där det har blivit väldigt tydligt att det också i dessa frågor är självklart att behandla män och kvinnor lika. 14 (SD): Min avsikt var inte att be utbildningsministern att ta ställning i hur har agerat i enskilda fall. För mig finns det en uppenbar tvetydighet i diskrimineringslagen i vad som händer när två till synes lika diskrimineringsfall krockar med varandra. Min åsikt är att den aktiva handlingen alltid bör vara den som ger utslaget diskriminering och inte eventuella konsekvenser av denna. Vad avser man att göra? Vill man se över diskrimineringslagen för att förtydliga vad som gäller? 15 Utbildningsminister (MP): Det är just när olika principer krockar med varandra som vi ska ha stor tilltro till våra domstolar att göra denna avvägning. Det vore fel att efter en sådan avvägning som inte uppskattar ta en politisk diskussion om att försöka förmå domstolen att göra andra avvägningar. Jag litar på att våra domstolar har gjort goda avvägningar av den lagstiftning vi har. Om de inte har gjort det föreslår jag att väcker en motion i riksdag som kan behandlas i vederbörligt utskott. 16 (C): Jag riktar min fråga till statsrådet . Svensk polisorganisation är satt under en stor omorganisation där man centraliserar strukturen. För en månad sedan inträdde det som kallas nyläge 2, vilket skulle innebära en lokal polisområdesorganisation – något som det har ställts mycket stora förhoppningar till i landet. Vi skulle få lokalt närvarande poliser i en hygglig numerär. Dock visade det sig att det vid tid för start av nyläge 2 fattades massor av poliser att besätta vakanta tjänster med. Risken och känslan finns att vi har skapat en pappersorganisation eller i värsta fall en papperspolis. Vad avser ansvarigt statsråd att göra åt saken? 17 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Jag avser att fortsätta att följa omorganisationen på nära håll. Samtliga partier i riksdag är överens om denna omorganisation, och den ska ge just de konsekvenser som ger uttryck för: fler poliser närmare medborgarna. På flera ställen runt om i har detta hänt. På andra ställen återstår det fortfarande arbete för att besätta de tjänster som ska besättas. Då är det glädjande att vi nu har fler poliser i än vad vi har haft och att det satsas mer resurser på polisen än vad det någonsin har gjorts. Det finns alltså goda förutsättningar att besätta dessa tjänster. 18 (C): Tack för svaret, statsrådet ! Dock kan det inte ha kommit som någon överraskning för statsrådet att nyläge 2 inföll . En lång följd av beslut har fattats av både den nuvarande och den föregående regeringen i syfte att förbereda denna struktur. Det kan inte ha varit någon överraskning att det fanns stora vakanser i den organisation som skulle ha tillträtt . Bekymret, statsrådet, är att tilltron till omorganisationen nu börjar brista ute i landet. Vad avser statsrådet att göra åt det? 19 Statsrådet (S): Det är nog för tidigt att dra de slutsatser som verkar göra. Skälet till att det blir vakanser är att folk byter arbetsplatser för att kunna säkerställa fler poliser närmare medborgarna. kommer Statskontoret med en första utvärdering av omorganisationen. Det verkar rimligt att dra slutsatser då om vilka ytterligare åtgärder som eventuellt behöver vidtas för att säkerställa det mål som både jag och är helt överens om: fler poliser närmare medborgarna. Anslagen till specialpedagogisk kompetens i skolan 20 (KD): Jag har en fråga som riktar sig till utbildningsminister . I budgeten lovade regeringen att lägga ½ miljard kronor på att öka den specialpedagogiska kompetensen i skolorna, men i vårändringsbudgeten som kom minskas anslaget med 100 miljoner. De 100 miljonerna säger regeringen att man i stället satsar på skollokaler. Det presenterades i medierna som en stor satsning och gav stora rubriker. Det är bara det att regeringen först minskade årets anslag för att rusta upp skollokaler med 500 miljoner för att sedan satsa 100 miljoner. Det finansieras genom minskade anslag till specialpedagogik. Min fråga till utbildningsministern blir: Tycker du inte att detta är ett lite tveksamt sätt att presentera satsningar på skolområdet? 21 Utbildningsminister (MP): Efter denna giftiga fråga får jag väl replikera att jag förstår att borgerliga partier driver att vi behöver fler matematiklektioner i skolan. Den som läser budgeten ser att vi inte har plockat bort några pengar men att vi däremot har flyttat om pengar för att säkerställa att de resurser som finns på skolans område också når fram till skolan. Ett problem som har funnits och under olika regeringar är att vi gemensamt här eller i strid anslår riktade statsbidrag på olika sätt men att pengarna brinner inne när vi kommer . Med den situation som vi har i skolan , med många nya elever, är det viktigt att varenda krona vi kan anslå till skolan faktiskt når fram till lärare och elever. Därför har vi gjort en del omflyttningar. Ja, 100 miljoner har omflyttats på ett sådant sätt att vi kan få ut pengar till de kommuner som har tagit emot den största delen av elevökningen. Och ja, vi har flyttat pengar till renovering av skollokaler framöver för att man ska hinna planera det ute i kommunerna. 22 (KD): Tack, utbildningsministern, för svaret! Jag hörde inte den där syrliga kommentaren om mina mattekunskaper. I en kommentar från säger man att man inte gör några besparingar, vare sig när det gäller specialpedagogik, lågstadiet eller skollokaler, utan att det är senarelagda utbetalningar. Jag skulle vilja ha ett svar, ja eller nej, på frågan: Tycker utbildningsministern att uteblivna satsningar på skolområdet är en besparing eller inte? 23 Utbildningsminister (MP): Tack för frågan! Jag tackar också för att vi kan ha en både god och ibland kanske till och med rolig ton – det får andra bedöma. Nej, vi gör inga besparingar på skolområdet. Däremot flyttar vi pengar över året för att säkerställa att det blir rätt planeringsförutsättningar. Låt oss ta skolrenoveringarna. Vi vill gärna att eleverna är med i planeringen av dessa för att de ska göras på ett bra sätt, inte minst när vi nu tillför pengar för utemiljöer – skolgårdar, helt enkelt. Jag tror att det är bra att eleverna får vara med och planera sina skolgårdar, men det går inte i en handvändning. Det kräver att man har en process, och då kanske pengar inte kan utbetalas . Lagförslag om restriktiv flyktingpolitik 24 (L): sa statsrådet i en intervju att man inte skickar ut något på remiss för skojs skull. Han kallade förslagen för kontraproduktiva och sa att de skulle få fruktansvärda konsekvenser för enskilda, exempelvis genom begränsningar i anhöriginvandringen. har lagförslaget om en mer restriktiv politik för flyktingar kommit. Det är i stort sett samma innehåll som . Min fråga är: Tror statsrådet verkligen att den lilla ventil som är resultatet av den massiva kritik som har framförts av såväl det egna partiet som remissinstanser och, inte minst, av statsrådet själv, kommer att leda till färre barn i gummibåtar? 25 Utbildningsminister (MP): Låt oss bara först se bakgrunden. tog och tar ett mycket stort ansvar för de människor som är på flykt. Under ett par dramatiska månader kom nästan var fjärde människa som tagit sig till Europeiska unionen till . Det gjorde de för att de vet att vi vill vara ett land som ställer upp när människor i nöd behöver hjälp. Problemet var att klarade vårt mottagningssystem inte av situationen. Vi klarade inte av att upprätthålla vare sig politisk bredd eller folklig acceptans i förhållande till det skydd som vi vill ge människor som kommer hit, genom ett gott system för människor på flykt. Av den anledningen tvingades vi vidta ett antal tidsbegränsade åtgärder som lägger oss på den nivå som stadgar. Jag kan beklaga att målkonflikter uppstår. Som jag förklarade i de citat nämnde skulle jag vilja att vi i stället har ett gemensamt ansvarstagande i EU. Men det uppstod inte, och då var det detta som skedde. 26 (L): Tack så mycket för svaret! Det var egentligen inte något svar. Liberalerna kommer inte att stödja detta. I vår budget har vi i stället finansierat familjeåterförening med 2 miljarder. Mina frågor kvarstår: Varför väljer man att splittra barnfamiljer? På vilket sätt främjar det integrationen att mammor och pappor inte får återförenas med sina barn? Vad är egentligen statsrådets syn på en human flyktingpolitik? 27 Utbildningsminister (MP): Detta är en av de absolut svåraste sakerna i den proposition som läggs fram för . Den lägger oss på den nivå som stadgar, inom ramen för vad asylrätten kräver, men den gör inte det som egentligen vill, nämligen ge alla som kommer hit och som får stanna möjlighet att snabbt återförenas med sin familj. Lagen är tillfällig. Det innebär att när den löper ut ska de gamla återföreningsreglerna gälla. Det finns två ventiler: en i lagstiftningen och ytterligare en. 28 (S): Min fråga går till folkhälso- och sjukvårdsminister . Jag är oerhört stolt över att vi i har en sjukvård av god kvalitet och med mycket kompetent personal. Men vi har många utmaningar. Ett område där vi har stora utmaningar är cancervården. Väntetiderna för vård och behandling varierar stort, och tyvärr kan jag konstatera att mitt hemlän tillhör de län som ligger i botten i om väntetider och att läget dessutom förvärrats sedan den senaste mätningen. Bilden målas upp av ett där cancerpatienters väntetider varierar oerhört mycket mellan landsting och regioner. Det är inte acceptabelt. Därför vill jag fråga statsrådet: åtgärder vidtar regeringen för att minska ojämlikheten i cancervården? 29 Statsrådet (S): Det är en angelägen fråga som lyfter upp, eftersom vi, precis som hon påpekar, har stora skillnader i väntetider över landet när det gäller cancervård. Regeringen satsar på att minska väntetiderna därför att vi i stor utsträckning ser att de är onödiga. Med rätt kunskap, metoder och organisation skulle vi kraftigt kunna minska väntetiderna och definitivt minska skillnaderna över landet. Vi har påbörjat detta arbete för 13 cancerdiagnoser. Totalt kommer de att vara 18 är slut. Vi kommer sedan att gå vidare med resterande cancerdiagnoser . Jag hoppas att vi när mandatperioden är slut kan börja se resultat av den stora satsning som regeringen nu gör. 30 (S): Jag får tacka ministern så mycket för svaret. En annan mer positiv utmaning som Cancerfondsrapporten belyser handlar om att fler faktiskt överlever sin cancerdiagnos och lever ett gott liv rätt länge med kronisk cancer. Jag undrar: Hur ska vi säkerställa en jämlik och god vård för denna grupp? 31 Statsrådet (S): Det kommer att bli allt viktigare att vi kan klara eftervården och behandlingen av människor som lider av kronisk cancer. Därför är det oerhört viktigt att lyssna på cancerpatienter som lever med ett kroniskt tillstånd. Vi tar nu in deras åsikter och erfarenheter i arbetet med att utforma vårdprogram och den efterbehandling som behövs. Jag hoppas att detta kommer att stärka vården. Arbetet mot organiserad brottslighet 32 (MP): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Den handlar om arbetet mot organiserad brottslighet. Jag har själv en bakgrund bland annat som kommunalråd i när vi påbörjade arbetet mot den organiserade brottsligheten. Det samarbetet mellan olika myndigheter hemma hos oss var mycket framgångsrikt. ser vi hur behovet har vuxit och finns på många platser i . Vi har sett en del ny lagstiftning som börjar komma på plats. Men jag vill fråga statsrådet: Hur ser arbetet ut nu? Jag har inte sett samma framgångsresultat i andra kommuner som jag har sett i . 33 Statsrådet (S): Det sa stämmer. är ett ovanligt lyckat exempel, där man med polisiära verktyg har lyckats plocka ut de mest kriminella och sätta dem bakom lås och bom och har jobbat över hela registret med utbredd lokal myndighetssamverkan. Regeringen har därför tagit initiativ till ny lagstiftning för lokal samverkan, så att de myndigheter som samarbetar på riksnivå ska kunna samarbeta även på lokal nivå. Så sent som fattade regeringen beslut om en ny, sekretessbrytande lagstiftning, så att huvudregeln ska vara att man ska dela med sig av sekretessbelagd information som kan bidra i brottsutredningar mot den organiserade brottsligheten. Vi har också ett samlat program som jag och justitieministern har presenterat, med striktare lagar för vapen och handgranater, mot att bära västar eller andra symboler i domstolar, allt för att pressa tillbaka den grova organiserade brottsligheten. 34 (MP): Jag har iakttagit att den organiserade brottsligheten har utvecklat nya områden och gett sig in i offentlig service mycket mer och utnyttjat rättighetslagstiftning för brottslighet.