prot · H40942 · 2016-12-08 00:00:00 — Punkt 7 (Utbetalning från landsbygdsprogrammet) 2. res. 4 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 70 M, 37 SD, 24 MP, 20 C, 17 V, 16 L 4: 14 KD Frånvarande: 16 S, 14 M, 11 SD, 1 MP, 2 C, 4 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 9 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Punkt 1 (Resultatredovisning) 2. res. 2 (SD) 37 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 1 M, 24 MP, 20 C, 16 V, 16 L, 14 KD 2: 37 SD Avstod: 69 M, 1 V Frånvarande: 16 S, 14 M, 11 SD, 1 MP, 2 C, 4 V, 3 L, 2 KD, 1 - (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (V) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 4 (Prioriteringar inom utgiftsområdet) 2. res. 4 (M) 3. res. 5 (SD) 4. res. 6 (C) 5. res. 7 (V) 6. res. 8 (L) 7. res. 9 (KD) Förberedande votering 1: 16 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 17 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 20 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 4: 37 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 5: 70 för res. 37 för res. Kammaren biträdde res. 70 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 24 MP 4: 70 M Avstod: 37 SD, 20 C, 17 V, 16 L, 14 KD Frånvarande: 16 S, 14 M, 11 SD, 1 MP, 2 C, 4 V, 3 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 (forts. från § 7) Försvar och samhällets krisberedskap (forts. FöU1) 147 HANS (M) replik: En av de saker som inriktningsbeslutet handlar om och som håller på att verkställas är stationering av fast personal, en stridsgrupp, på . Dessutom har överbefälhavaren meddelat att man tidigarelägger den fasta baseringen på . Det är bra. Försvar och samhällets krisberedskap Om man nu med ena handen ger stärkt försvarsförmåga på är det viktigt att man inte tar med den andra handen. Det handlar om Nord Stream 2 och det som är föremål för diskussion, nämligen om hamn ska hyras ut till ryska intressen. Under frågestunden tidigare hade jag möjlighet att fråga försvarsministern om det. Han avböjde dock att svara på ett vänligt men bestämt sätt, genom att hänvisa till att han är minister och oroar sig för en KU-anmälan. är inte minister och riskerar inte någon KU‑anmälan och kan då företräda det socialdemokratiska partiet. Därför vill jag ställa frågan till henne. kommer det att föras samtal mellan socialdemokratiska lokal- och regionalpolitiker från och och regeringsföreträdare. Vad vill ha ut av de samtalen? Återigen, vi ger med ena handen då vi stärker försvarsförmågan på . Det finns nu risk för att vi tar med den andra genom att urholka det, exempelvis genom att hamn hyrs ut till ryska rör, ryska intressen. Vi moderater känner oss väldigt lugna och tillfreds med att vårt oppositionsråd i , , säger nej till ryska rör i . Vår gruppledare i regionfullmäktige på , , säger nej till ryska rör och intressen i hamn. Vad tycker att socialdemokraterna på och i bör säga när det gäller ryska rör och ryska intressen? 148 (S) replik: Jag satt i den här kammaren när vi diskuterade ettan, den första Nord Stream. Vad jag minns av den debatten och av vad anförde tyckte de att det var en bra idé. Jag har också för mig att de sa att Nord Stream 1 var fredsfrämjande. står vi inför nästa beslut. Jag har förstått att det kommer att hållas förhandlingar . Jag satt också här i kammaren under hela frågestunden och hörde att försvarsministern fick ett antal frågor, inte bara från utan från flera andra partier också. Han svarade att han väntar på att höra hur samtalen löper . Jag väljer att göra samma sak. Jag kommer att vänta och se vad som händer . Jag hoppas att vi sedan kommer att få en föredragning om vad som har kommit fram i diskussionerna. Jag hoppas också att man lyssnar på varandra. Det är vad demokrati är för mig, att man kan slå sig ned runt samma bord och diskutera för- och nackdelar och fundera på vad man får ut av olika saker. Jag hoppas att vi kan ha samma ton och att vi i den lilla försvarsgrupp som faktiskt består av av den här kammaren kan få ta del av den informationen. Då kommer vi också att få veta vad samtalen leder till. Frågan ligger så här långt hos regeringen. 149 HANS (M) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Ett berömt stridsrop är: Vad vilja socialdemokratin? Därför vill jag upprepa det: Vad vilja socialdemokratin? Jag kan förstå – och jag kan i vilket fall inte göra något åt det – att försvarsministern under frågestunden inte ville beskriva vilka förväntningar han har på mötet mellan regeringen och lokala socialdemokratiska företrädare från och . Men sitter i . Det vore därför intressant att få veta vad man vill. Återigen, med den ena handen försöker vi nu stärka försvarsförmågan på när vi sätter upp stridsgrupper – man kan ha synpunkter på om det är tillräckligt och på om det borde vara mer, men vi börjar i alla fall ta steg i rätt riktning mot att förstärka på . Vill man då riskera att med den andra handen rasera det, när det gäller att tillåta ryska rör och intressen i hamn och även i ? Det enda jag önskar är att få reda på vad Socialdemokraterna egentligen vill i den här frågan. Det kanske inte är särskilt svårt. De lokala företrädarna, till exempel även liberalerna på , är väldigt tydliga. har , genom sin partiledare, förklarat att de, i alla fall på central nivå, motsätter sig Nord Stream 2 och tycker att det är en dålig idé. Allt fler samlas bakom den kloka positionen att Nord Stream 2 inte är i och intresse. Jag menar därför att man ska använda sig av EU:s energiunion, av EU:s institutioner och kommissionen för att på den nivån försöka förhindra Nord Stream 2. Men vi har också ett lokalt ansvar. Och det är tillåtet att axla ett lokalt ansvar för nationen, framför allt om det handlar om två så försvarsvänliga län som och . Där är man medvetna om behovet av en stärkt svensk försvarsförmåga. Vad vilja socialdemokratin? 150 (S) replik: Återigen, för mig är demokrati viktigt. För en socialdemokrat betyder demokrati att man har många och långa samtal innan man sätter ned foten. Man lyssnar också på andras åsikter innan man samlar ihop sig, analyserar och beslutar. Det hoppas jag att också gör, om de har den möjligheten. Det är på det sättet vi måste jobba i den här positionen, i riksdag. Det skulle inte vara bra för om vi själva, var och en, skulle gå ut med våra tyckanden. Jag tror att vi behöver samla oss och lyssna. Efter det kommer vi att ge ett klart besked i frågan. Vi följer också de lagar och förordningar som det handlar om. Då kan inte en nivå bara bestämma över en annan. Vi har en ödmjukhet inför varandra. Vi måste ha all information på bordet, innan vi kan säga: Så här ska vi göra, och så här ska vi lösa just den här frågan, eller andra frågor. Socialdemokraterna har alltid jobbat på det sättet. Och det kommer vi att fortsätta göra. Det blir Socialdemokraterna starka av. 151 (L) replik: Jag kunde inte undgå att notera att i sitt anförande återkom till att försvars- och säkerhetspolitiken måste vara stabil och långsiktig. Jag vill påminna om att det nu är ganska länge sedan vår säkerhetspolitiska omgivning uppvisade tecken på långsiktighet och stabilitet. Jag tror att det är nödvändigt att anpassa sig till detta förhållande, även om det sker kortsiktigt och med tvära kast. Försvar och samhällets krisberedskap säger att vi ska sälja svenska stridsflygplan för att göra stridsflyget mer tillgängligt. Det är svårbegripligt att det skulle kunna bli resultatet av en försäljning. Men regeringen hävdar att man genom försäljningar ska kunna återföra medel till Försvarsmakten som ska komma försvaret till godo. Det är därför Alliansen har visat en positiv inställning till detta. Men, herr talman, när regeringen inte berättar hur många stridsflygplan man ska sälja, inte kan berätta hur mycket pengar som kommer att återföras till det nationella försvaret och inte heller när det kan ske blir utskottet oroligt. Det är därför vi har önskat att regeringen ska återkomma vid varje enskild affär och redovisa konsekvenserna för det nationella försvaret. 152 (S) replik: Jag vill yrka bifall till reservation 5 och i övrigt vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag glömde det tidigare och ber om ursäkt för det. Stabil och långsiktig säkerhetspolitik är viktigt för . Det är precis det som vi håller på med. Vi förändrar inte på kort sikt och kastar oss fram och tillbaka, utan jag vill att vår säkerhetspolitik ska vara allmänt känd och stabil. Alla ska veta vad tycker. Det är det som vi håller på med just . När det gäller flygplanen är det så att om Försvarsmakten föreslår denna lösning för att öka den operativa flygförmågan kan alltså säga: Nej, det är det inte. Det kommer att leda till en försämring. Det är detta som det här beslutet innehåller. Om vi vill göra affärer inom den ram som vi har sagt och inom det försvarsbeslut som vi nu är några – – i den här kammaren som står bakom, då tycker jag faktiskt att vi kan tillåta oss att lita på regeringen. Det här är ett allvarligt läge, tycker jag. Det omvärldsläge som vi ser är absolut inte lugnt och stabilt, som påpekade. När vi inte kan lita på dem som står oss nära och vi vill överpröva deras beslut för att det är någonting som kan bli fel i det tycker jag att det bär i väg. Om vi nu kan sälja C/D och använda pengarna på ett bra sätt så att den operativa flygförmågan ökar tycker jag att det är bra beslut. Jag litar på regeringen. Jag tror att man fattar rätt beslut. Jag litar också på Försvarsmakten. Jag vet att Försvarsmakten är duktig i det som man gör. 153 (L) replik: Mig veterligt är det inte Försvarsmakten som föreslår riksdag att bemyndiga regeringen att sälja stridsflygplan JAS 39 C/D. Det är regeringen som föreslår detta. Jag har precis som alla andra ledamöter i försvarsutskottet täta kontakter med företrädare för myndigheten . Som jag har förstått är deras svar villkorat av att man får besked om hur många flygplan det är som vårt försvar ska avstå. Hur mycket pengar är det som kommer tillbaka till Försvarsmakten och kommer Försvarsmakten till godo? Framför allt: När kommer pengarna i så fall tillbaka? Försvar och samhällets krisberedskap Vi lever nu i ett omvärldsläge som gör att åtminstone jag oroar mig väsentligt mer för tiden än för den tid som kommer efter. Jag anser att om man är en ansvarskännande försvarspolitiker måste man kunna besvara dessa frågor innan man skriver ut en in blanco-check till regeringen att sälja försvarsmateriel som vår försvarsmakt säger att man har behov av. Hade man inte haft något behov, hade det naturligtvis varit helt okej. Men man säger att man har behov av materielen. Likväl ska ni mer eller mindre villkorslöst ge detta bemyndigande. Jag har suttit i försvarsutskottet under , och jag har inte sett något liknande bemyndigande. Hade det kommit med det omvärldsläge som då rådde, ja, då hade jag möjligen kunnat vara mer överseende, men inte som det ser ut . 154 (S) replik: Jag har suttit i försvarsutskottet som har. Jag har varit närvarande och följt ärendena noga. Jag har också väldigt många kontakter både i och utanför myndigheterna. Jag känner att jag har fått väldigt mycket på fötterna för att kunna stå bakom det här beslutet. Som jag sa från talarstolen har vi haft många beredningar. Vi har bjudit in alla som vi har velat bjuda in, och jag har aldrig gått emot ett enda förslag från när han har sagt att vi också måste lyssna på dessa. Alla som har haft möjlighet har fått komma och informera oss. Jag förstår inte vad som kan bli sämre i och med att vi fattar det här beslutet , eller vad som blir bättre om vi i stället ska låta utskottet bestämma hur det ska vara. Jag förstår inte den skillnaden. Jag litar på Försvarsmakten, jag litar på FMV och jag litar på regeringen. Det här kommer att bli bra. Jag känner inte att vi fattar ett in blanco-beslut. Vi har fått så mycket information om hur det här ska bli, så för mig är det klart redan. 155 (SD) replik: Vi ser just nu att länderna runt upprustar. Orsaken är att säkerhetsläget har försämrats. Den nya presidenten i , Trump, påverkar ju också detta när han kräver att Natoländerna ska uppfylla sina Natoavtal. Land efter land proklamerar att försvarsanslagen ska höjas till av bnp, men det gör inte den och inte heller försvarsgruppen. Här talar man om att försvarsanslaget ska öka med 1 miljard i fasta pengar. Det innebär att kommer att satsa av bnp på försvaret . Enligt min mening räcker inte det. Med den här takten kommer vi inte att kunna fylla de hål som finns i försvaret, och vi kommer inte heller att kunna rusta upp så att vi får ett invasionsförsvar. Min fråga till är: Kommer regeringen snart att höja takten med vilken försvarsanslaget ökar? 156 (S) replik: Det pågår en upprustning runt , det ser vi båda. Vi ser också att Nato kräver av bnp. Jag har precis kommit hem från – jag är lite jetlaggad fortfarande – och där kom det väldigt tydligt fram att man kräver av medlemsländerna att de når . Försvar och samhällets krisberedskap Jag tror att det är bra, men man måste också se vad dessa innehåller, och det måste vara effektivitet. Om det mesta av dessa i andra länder går till personal kanske det ändå inte är personalens löner och pensioner som gör att man får en effektiv försvarsmakt. Vi måste också se på det. Av dessa kräver Nato att ska gå till forskning och materiel. Där ligger vi i i framkant. I går var vi på Försvarsmaktens högkvarter och fick information. På min fråga svarade man att man som främsta önskemål hade att personalen skulle finnas på plats. Som jag också sa från talarstolen är det ett bekymmer hur vi ska få personal till alla tjänster inom Försvarsmakten. Jag hoppas att den utredning som landar på regeringens bord går fort att genomföra och att den kommer att innebära att det ska finnas personal på plats. Trots allt är det väldigt mycket detta som det handlar om, att det finns en mänsklig hand bakom det som görs. Här har vi en stor utmaning. Även om jag inser att det finns många andra saker som är av stor vikt och ska beslutas om längre fram är det faktiskt personalen som jag funderar mest över. 157 (SD) replik: Försvarsmakten genomförde ett krigsspel för att kunna beräkna hur många Gripen som skulle behöva inköpas. Man kom då fram till att 60–80 plan var det lägsta antalet. Ska vi ha 60 plan kräver det ganska rejält mycket nytt luftvärn av medelräckvidd eller långräckvidd. Försvarsmakten har varit tydlig med vilken typ av luftvärn som man vill ha, och det är det fransk-italienska 30-systemet. Om vi köper det systemet finns det en stor chans att svensk försvarsindustri kan bli delägare och driva på för att det systemet blir ännu bättre. Detta är lite av en vattendelare, tycker jag. Kommer vi att köpa ett nytt, effektivt och modernt luftvärn som går att utveckla eller kommer vi att köpa ett begagnat system som är billigt – exempelvis gamla Patriotsystem – för en mindre peng? Det är här man visar om man verkligen tycker att försvaret är viktigt. I så fall ska man välja 30-vägen. Jag vill fråga om regeringen kan garantera att man inte kommer att köpa föråldrade system. 158 (S) replik: Det är just i den här syltburken som vi inte borde ha fingrarna. Innan vi hamnar i något beslut om materiel och framtid måste vi ha alla kort på bordet. Detta är någonting som jag överlåter till den blivande försvarsberedningen att titta på. Det här är en av de frågor som jag är säker på att man kommer att diskutera mycket. Vi är nog alla övertygade om att vi behöver ett luftvärn med lång räckvidd. Jag tror att det står överst på den lista som den nya försvarsberedningen kommer att jobba med, så jag är säker på att detta kommer att lösa sig på bästa sätt. Men man måste först veta hur den materiel som vi satsar på kommer att förvaltas . Jag kan hålla med om att vi inte ska ha sådant som är gammalt och inte brukbart. Detta gäller i alla avseenden och inom alla politikområden. Vi måste ha bra saker som jobbar för framtiden. Försvar och samhällets krisberedskap Det är dock inte alltid lätt att handla rätt. Därför ska vi som politiker i försvarsutskottet inte göra dessa saker utan lita på de personer som och stundligen och i ett stort antal jobbar med sådana materielsystem. Det tänker i alla fall jag göra. 159 HANS (M): som FOI lägger fram sin senaste forskningsrapport om rysk försvarsförmåga har vi budgetdebatt om försvaret här i riksdag. Det är bra, för det är mot bakgrund av verkligheten och dess villkor som vi måste fatta beslut nu och för framtiden. FOI noterar fortsatta satsningar i . Det handlar om kapacitetuppbyggande. Låt mig citera FOI: ”har förverkligandet av det statliga beväpningsprogrammet förbättrat den ryska försvarsindustrins utsikter att spela en viktig roll för rysk militär förmåga .” I ljuset av detta måste vi göra allt för att öka vår operativa förmåga här och men också bereda oss på att möta det som kan finnas i luften, på vattnet, under vattnet och på marken bortom 2020. Till det kommer även rysk förmåga när det gäller cyber, propaganda, desinformation, påverkansoperationer och sabotage. står inför stora utmaningar när det gäller försvars- och säkerhetspolitiken. I Försvarsmaktens egen perspektivstudie som presenterades pekas på fyra centrala faktorer som påverkar säkerhet . planerar att öka sin militära förmåga i perioden . Operationsmiljön i förändras och kommer till stor del att fokusera på att förneka den andra parten handlingsfrihet. Med detta följer också stora satsningar på tekniska system för fjärrbekämpning. blir oundvikligen påverkat om en väpnad konflikt i uppstår. Hydbridkrigföring riktar sig mot samhället som helhet, och samhällets sårbarhet vid påfrestningar ökar. Sammantaget är detta en mycket oangenäm bild av vad vi har att vänta , och det är ett scenario som ställer stora krav på svensk försvarsförmåga. Vi måste därför fortsätta att stärka vår egen försvarsförmåga för att kunna upprätthålla en god tröskeleffekt. måste vi utveckla vårt totalförsvar för att kunna stå emot hotet från hybridkrigföring. Vi behöver ett som inte bara kan agera i tider av fred och krig – var sin yttersta punkt på skalan – utan som dessutom klarar av det stora och breda däremellan, skymningsläget, det vill säga olika tider med olika former av påfrestningar. Omvärlden kan beskrivas som allt mörkare. Då är det ändå positivt att vi påbörjat stärkandet av den svenska försvarsförmågan. Försvarsbeslutet började genomföras . Beslutet har fokus på det nationella försvaret och att höja den operativa förmågan i krigsförbanden. Försvar och samhällets krisberedskap Tack vare bland andra tillförs försvaret 10,2 miljarder extra i stället för det bud på 6,2 miljarder som regeringen kom med. Detta är pengar som bland annat har möjliggjort att fast verksamhet åter finns på efter att den socialdemokratiska regeringen genom försvarsbeslutet avvecklade . För egen del ser jag det som det första steget på en trappa som oundvikligen måste leda uppåt. Flera bra konkreta åtgärder vidtas som ett resultat av försvarsbeslutet. Det handlar om satsningar på basplattan som inkluderar bland annat mer övning, ny ammunition och standardfordon. Försvarets förmåga till ubåtsjakt stärks också. En försvarsberedning löser i sig inga problem. Den är inte viktig i sig själv. Men vi från moderat sida har ändå nu krävt att den ska inkallas dels för att vi ska ha ett organ där partierna kan förhandla om hur vi kan stärka den svenska försvarsförmågan, dels för att vi skulle kunna följa upp den nya tidens alla hot som vi möter. Det handlar onekligen om den rent militära förmågan men också om det som vi från moderat håll har sagt om ett starkare fokus på det psykologiska försvaret, och det civila försvaret. Vi förordade i vårt budgetförslag att dessa områden skulle stärkas. Vi kan se hur desinformation och påverkanskampanjer riktas mot och riskerar att underminera tilliten till samhällets institutioner. Dessa hot måste identifieras och mötas. Det civila försvaret är en viktig komponent av totalförsvaret, och uppbyggnaden av det civila försvaret har också påbörjats. Det civila försvaret syftar till att värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Problemet är att det inte finns tillräckligt med resurser avdelade för uppgiften. som vi genomför försvarsbeslutet måste vi även blicka framåt. Det finns ingen motsättning mellan dessa båda saker. Försvarsmaktens slutsats att vår egen militära förmåga i perioden kommer att sjunka i relation till den ryska pekar just på behovet att redan nu börja förbereda och planera för ett nytt försvarsbeslut. Den trendförändring vi har sett i fråga om försvaret måste fortsätta. Och vi måste ha modet och förmågan att göra det som kan ske för att här och öka vår förmåga som det viktiga arbetet med att förbereda ett nytt beslut borde ha kommit igång. Vi moderater har medverkat till att öka försvarsanslagen i förhållande till vad Socialdemokraterna och ville. Vi moderater har också medverkat till ett försvarsbeslut som av Försvarsmakten själv beskrivs som ett trendbrott. Vi moderater är därför fortsatt beredda att värna en förstärkt svensk försvarsförmåga inom alla områden. är inte tid att vara senfärdig. Vi har heller inte råd att låsa oss vid gårdagens lösningar. försvar ska fortsatt stärkas, och det som har beslutats ska också levereras. Jag yrkar bifall till Alliansens reservation nr 8. Försvar och samhällets krisberedskap 160 (SD) replik: Finska tv gjorde en undersökning om vilka partier i och som ville ha en försvarsallians mellan de båda länderna. I såg , positivt på en försvarsallians. Man ska veta att en försvarsallians mellan och skulle höja tröskeleffekten mycket. Det skulle vara betydligt tuffare att ge sig på de två krigsmakterna tillsammans än ett av länderna i taget. I var motsvarighet Samlingspartiet för en försvarsallians. Ser man på möjligheterna att bygga ett starkt försvar är det uppenbart att det kommer att ta tid. och gemensamma bnp är av rysk bnp. När någon säger att vi inte kan bygga ett starkt försvar eller att vi inte kan bygga en tröskeleffekt stämmer det inte. Vi skulle kunna bygga en tröskeleffekt som gör att någon nog inte skulle ge sig på och tillsammans eftersom det skulle vara en för stark makt, och det skulle kosta mer än det smakar. Varför motsätter sig en svensk-finsk försvarsallians så mycket? 161 HANS (M) replik: Det är intressant att från pläderar för att bilda en försvarsallians för att få en större ekonomisk kropp med större gemensam bnp och för att man skulle få en tröskeleffekt. och måste då förklara följande: Om man ökar tröskeleffekten med ett land, vilken skulle tröskeleffekten bli om man samarbetar med 28 andra stater? Om koncentrationen är på tröskeleffekt och att man får ökad bnp är och svaret skyldiga om varför man vill ha en försvarsallians med ett land och inte med 28, vilket man får genom ett Natomedlemskap. Dessutom skulle man med ett Natomedlemskap få den bindande artikel 5 som innebär att vi vet att andra länder kommer till vårt stöd och till vår hjälp. Vi behöver inte tro, hoppas, be eller önska utan då vet vi att de kommer till vår undsättning. Vidare tror jag att man mycket väl kan ha en fördjupad diskussion om detta. Jag hör till dem som är för en svensk-finsk försvarsallians, men inom ramen för ett gemensamt Natomedlemskap. Jag tror att det finns stor klokhet i att vi bistår varandras länder. Men jag vill inte utesluta att vi även samverkar med andra länder i vårt närområde såsom , , och . Där är svaret skyldig. Vi ska vara medvetna om att vi har en ensidig solidaritetsförklaring, vilket inte har.