prot · H40926 · 2016-11-10 00:00:00 — Detta har det civila samhällets organisation lyft fram som ett av de största problemen, men ökar vi möjligheterna genom det stora budgettillskottet på 20 miljoner till . Det kommer att ge plats till många. Proposition om vildsvin och viltutfodring 66 (M): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Den handlar om den proposition om vildsvin och viltutfodring som statsrådet överlämnade till . Propositionen kommer från alliansregeringens tillsatta jaktlagsutredning och belyser de problem som finns i med okontrollerad utfodring, vilket framför allt sker i . Lantbruket, villaägare och kommuner drabbas alla av vildsvinens framfart, men utfodringen är inte det enda problemet när det gäller en okontrollerad stam. Det skjuts också för få vildsvin. Tyvärr var propositionen så hastigt ihopskriven att majoriteten i den här kammaren valde att skicka tillbaka den till ministern för att man skulle göra om och göra rätt. Problemen med vildsvinen kvarstår dock, och jag undrar: När har ministern för avsikt att komma tillbaka till kammaren med en ny proposition? 67 Statsrådet (S): Utfodring av vilt, främst vildsvin och hjort, har blivit allt vanligare i vårt land och är ett växande problem. Det skapar stora problem, inte minst för svenskt jordbruk, som tappar oerhört mycket pengar på grund av att det sker. Det handlar också om en utfodring som inte sker på ett korrekt sätt och som skapar trafikskador. Det var mycket synd att Alliansen tillsammans med avslog propositionen, för med den hade man verkligen kunnat ta tag i problemen och få bort den utfodring som inte är bra för lantbruket och heller inte för skogsbruket. Det handlar inte om något totalförbud. har vi ett tillkännagivande från Alliansen och . Vi tittar på det och bereder ärendet. 68 (M): Det är bra att ministern har för avsikt att komma tillbaka till kammaren, men jag blir lite orolig när han inte kan ge något besked om när det kommer att ske. Vi vet att ministern och hans regering har en tendens att dra ut på saker och ting så att de aldrig kommer till beslut här i kammaren. Vi fattar inte beslut i den här kammaren som inte är fullständiga och bra beredda. Den proposition som lämnades var inte tillräcklig, och därför valde en majoritet i riksdag att skicka tillbaka den till ministern för att man skulle göra om och göra rätt. Vi måste skilja på utfodring och åtling, och det gör man inte . Därför ställer jag frågan igen: När avser ministern att komma tillbaka? 69 Statsrådet (S): Det som sker genom tillkännagivandet är att det blir stora negativa konsekvenser för vårt lantbruk och vår livsmedelsproduktion. Den borgerliga reservation som finns saknar helt konsekvensanalys. Detta går inte att genomföra med mindre än att man gör en mycket omfattande komplettering. Regeringen kommer att överväga hur tillkännagivandet ska hanteras. Beskattning av den finansiella sektorn 70 (S): Min fråga går till finansminister . har det lagts fram ett förslag om att lösa den underbeskattning av den finansiella sektorn som finns eftersom dess verksamhet är momsbefriad. De fyra storbankerna , , Nordea och fick stora skattefördelar då bolagsskatten sänktes i två omgångar av tidigare borgerliga regeringar. Enkelt uttryckt kan man säga att tog pengarna från våra gamla och barn och gav dem till bankernas aktieägare. vill regeringen återföra pengar från bankerna till barnen, och det är naturligtvis bra. Min fråga är dock: Kan reformen göras mer träffsäker och proportionerlig genom att den riktas mer mot storbankerna så att lokala sparbanker som inte har samma vinstmarginaler kan få ett bättre utfall? 71 Finansminister (S): Vi ser, precis som påpekade, att storbankerna gör väldigt stora vinster – . Min företrädare skällde ofta på bankerna. Jag försöker i stället beskatta dem. Vi tillsatte utredningen för att få fram ett förslag om hur man kan minska den skattefördel som finanssektorn har på grund av att den inte betalar moms. har vi precis fått förslaget, och vi kommer att skicka ut det på remiss. Sedan kommer vi att läsa igenom remissvaren och noggrant analysera förslaget och se vilka modifieringar som eventuellt behöver göras innan ett förslag kan läggas fram för . 72 (S): Tack för svaret! Det är bra att remissinstanserna får säga sitt. Kan man tänka sig även andra åtgärder mot storbankerna, till exempel ytterligare begränsningar av deras bonussystem? 73 Finansminister (S): Utöver det förslag som har lagts på regeringens bord har vi i budgetpropositionen också föreslagit en hårdare beskattning av bankerna via det något krångliga begreppet efterställda lån. Där höjer vi skatterna för bankerna. Vi tycker att det är viktigt att bankerna får möjlighet att bidra lite mer till välfärden. Vi tycker att det behövs lite mindre pengar hos bankerna och lite mer pengar hos barnen. 74 PER ÅSLING (C): Jag vänder mig till landsbygdsminister . I årets budgetproposition behandlas skogsfrågorna under flera utgiftsområden, även under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det är med viss förvåning jag läser att regeringen har en tydlig skrivning när det gäller svenskt skogsbruk. Skrivningen innebär att regeringen anser att alla ska ha rätt att överklaga en enkel avverkningsanmälan för varje enskild brukare, vilket slår hårt mot skogsägare och det svenska skogsbrukets framtid. Det är viktigt att det finns ett regelverk som både regeringen och näringen kan förhålla sig till. Det regelverket innebär att frågorna gällande näringspolitik hanteras under . Min fråga till landsbygdsministern är: Varför flyttas skogspolitiska frågor, och därmed ansvaret för dessa, till ? 75 Statsrådet (S): Som jag sa har skrivningen funnits i budgetpropositionen under friluftspolitiken på . Men den fanns med också 2016. Grattis, , till att ni har upptäckt det ! Som jag också sa har den även en anknytning till den som finns om dessa frågor. Detta är inte något nytt. anslöt sig till konventionen . Med konventionen som grund har vi tittat på olika områden , bland annat rättsliga processer när det gäller jakt efter varg och . De rättsliga processer som tittar på nu har egentligen inte något att göra med det som har stått två gånger i budgetpropositionen. 76 PER ÅSLING (C): Jag tycker inte att jag får svar på frågan. Jag är medveten om att frågan har hanterats på flera ställen i budgeten, och det var därför jag lyfte upp det i min frågeställning. Men tillbaka har frågor ställts till just om detta. Departementet hänvisar till Miljö- och , som endast svarar via sms. Det blir väldigt förvirrande för skogsägarna. Vad tror landsbygdsministern att detta kommer att innebära för den enskilde skogsägaren? 77 Statsrådet (S): Till skillnad från Per Åsling och är jag övertygad om att skogsägarna i vet att skogsfrågorna hanteras av landsbygdsministern på . Därom råder inget tvivel. 78 (SD): En hel bransch har med förväntan och entusiasm läst förslagen och även följt den debatt som varit och som fortfarande pågår. Kultur- och demokratiministern! Hur ställer sig ministern, ur ett yttrandefrihetsperspektiv, till förslagen om att ha kriterier som bygger på godtycke för att få stöd till sina publikationer? Hur säkerställer vi att det inte blir branschgruppen, mediestödsnämndens vänner, som får stöd och att man stänger ute nya och alternativa aktörer för att undvika konkurrens? Och hur säkerställer vi att mediestödsnämnden inte utestänger vissa åsikter att få utrymme i det politiska samtalet genom snedvinklad bidragsgivning? 79 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Det är viktigt att vi nu diskuterar och förslaget till ett nytt mediestöd som har presenterats. Vi lämnar förhoppningsvis snart ett presstöd som utvecklades . Våra lokala tidningar och medier i stort behöver och förtjänar ett nytt och modernt mediestöd. Jag har inte hunnit läsa alla förslag som jag tog emot – 600 sidor. kanske har gjort det. Men dessa förslag ska nu diskuteras och remitteras. Jag hoppas att vi får en bred och givande diskussion. Ett av förslagen är känsligt och har debatterats länge och väl och handlar om demokratikriterier. Som en frihetlig person ser jag de stora svårigheterna med det. Jag är mycket mån om att det inte är vi politiker som ska säga vem som ska få vilket stöd. Därför välkomnar jag diskussionen om att det ska tillsättas en mediestödskommitté – där branschen, experterna, sitter – som om detta blir av ska göra denna bedömning. Det är det som vi nu ska diskutera. Jag hoppas att många vill vara delaktiga i denna diskussion, eftersom detta är en stor och mycket svår uppgift. 80 (SD): Jag tackar ministern för svaren och välkomnar att hon vill ha en bred politisk överenskommelse. Det förtjänar branschen verkligen. Men vilka förslag från utredningen tror ministern att vi initialt kan förvänta oss kommer att bli politiska förslag från regeringen? Och vilka förslag tror ministern kommer att bli goda verktyg för att säkerställa en bredare åsiktsmångfald i en allt snävare åsiktskorridor och i ett polariserat debattklimat? 81 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tror att det vore ytterst oklokt av mig att , efter att jag har fått en utredning i min hand och inte ens har läst den, säga vilka förslag som jag eller regeringen ska gå fram med. Vi vill diskutera dessa förslag med alla demokratiska partier här i vår kammare, och vi vill lyssna på remissinstanserna. Men jag tror att det finns flera goda förslag i utredningen, och jag vet att vi kommer att kunna föra en bra och avgörande politik gällande de svenska medierna och den lokala journalistiken. Följderna av beskattningen av den finansiella sektorn 82 (M): Min fråga går till finansminister . Den finansiella sektorn är viktig för ekonomiska välfärd. Den sysselsätter 85 000 personer i 5 000 företag. Enligt regeringen är de finansiella företagen underbeskattade, och den initierar därför ett uppdrag i akt och mening att införa en skatt som ska väga upp den skattefördel som branschen anses ha. På vilket sätt anser statsrådet att den tilltänkta skatten bidrar till möjligheten att skapa nya jobb inom finansbranschen, locka hit finansföretag från , motverka flyttning av verksamheter till utlandet och stärka den finansiella servicen främst på landsbygden? 83 Finansminister (S): och de andra borgerliga partierna har i de ekonomiska riktlinjer som de lade fram tillsammans ett förslag till finansskatt. Jag tror på ungefär samma sak. Sedan vet jag inte exakt vilken utformning av skatten som föreslår. Men det finns åtminstone två borgerliga partier som har motsvarande förslag i sina budgetmotioner, och de förslagen ligger helt i linje med det som utredningen har föreslagit. Regeringen har fått denna utredning på sitt bord och kommer att skicka ut den på remiss. Jag kommer naturligtvis att med stort intresse läsa de olika remissinstansernas synpunkter på vilka för- och nackdelar som finns med den exakta utformningen av skatten. Sedan kommer vi att ta ställning. Men regeringens ambition är tydlig, nämligen att vi menar att den skattefördel som finns i finansbranschen bör kunna minskas för att vi på det sättet ska kunna öka skatteintäkterna, så att vi kan säkra en trygg och bra välfärd för alla som bor i . 84 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Med tanke på att skatterna ibland är motiverade och ibland icke motiverade och att tankarna går åt detta håll skulle jag önska att skatten inte blir ett bekymmer, så att anställda förlorar sina jobb och att därmed deras barn och familjer drabbas, utan att vi ska ta chansen när man nu i börjar fundera på att utplacera företag till andra länder och locka dem till etcetera. 85 Finansminister (S): som finansminister har jag lärt mig en sak, nämligen att moderater är mycket bekymrade över skatter och skatteförändringar innan de genomförs. När regeringen sedan har genomfört dem tycker de att det är en utmärkt politik. Detta är dock en skatt som , redan innan den har genomförts, har varit ganska intresserade av att införa. När vi kommer med ett förslag tror jag därför att det kommer att finnas ett brett stöd i för det. Jag tror att det finns fler än socialdemokrater och miljöpartister som tycker att bankerna kan vara med och bidra lite mer till vår gemensamma välfärd. agerande för att etablera fredade zoner 86 (KD): Jag riktar min fråga till utrikesministern. röstade igenom en resolution om bland annat självstyre för områden – Nineveslätten, och i . Befrielsen av området från Islamiska staten, IS, pågår och är framgångsrik. Kyrkklockorna börjar tystnad ringa i de befriade kristna byarna och städerna på . En fredad zon för kristna folkgrupper på , som stöder, är det enda alternativet för att de kristna flyktingarna ska kunna återvända hem och det enda som garanterar deras framtida säkerhet. uppmanar Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaterna och det internationella samfundet att aktivt stödja resolutionen. har blivit invalt i , och frågan är: På vilket sätt kommer att aktivt verka för att syrianer, kaldéer, assyrier med flera får en fredad zon på ? 87 Utrikesminister (S): Jag delar stora oro över kristnas och andra minoriteters situation både i och i . Vi har diskuterat detta upprepade gånger också här i parlamentet. Kristna och andra grupper är svårt drabbade av Daishs härjningar och brutalitet. Det är inga tvivel om att mycket allvarliga internationella krigsbrott begås. Vi har tillsammans i ett ansvar att verka för att människor i fara bereds skydd, att vi får ett snabbt slut på konflikten och att de ansvariga ställs till svars. Detta ansvar gäller oavsett hur man kategoriserar det. Vi måste nu verka för det. Vi måste få ett slut på dessa krig och konflikter. Vi måste se till att de ansvariga ställs till svars. Vi måste använda för detta och naturligtvis fortsätta diskutera detta i FN och i ett europeiskt sammanhang. 88 (KD): Jag tackar utrikesministern för svaret. Kristna folkgrupper och andra etniska minoriteter har drabbats hårt av islamistiska terrororganisationer såsom IS. Det är bekräftat att det pågår folkmord mot dessa grupper. En fredad zon på är räddningen för kristenheten i . Den irakiska konstitutionen medger detta. Frågan är: På vilket sätt kommer utrikesministern att agera bilateralt med den irakiska och kurdiska regionala regeringen och verka för att dessa fredade zoner kommer till stånd? 89 Utrikesminister (S): Vi fortsätter att agera på tre spår. För det första gör vi det humanitärt och ser till att de drabbade och mycket svårt utsatta får hjälp. För det andra gör vi det politiskt och ser till att vi ger stöd till en politisk lösning både i och i . För det tredje bidrar vi faktiskt också militärt. Det handlar framför allt om stöd till peshmergan i . Vi fortsätter också att ta upp dessa frågor i FN-sammanhang, och vi hävdar att det bör ges humanitärt tillträde för att det ska kunna konstateras hur det ser ut för kristna och andra minoriteter som far mycket illa i dagens krig och konflikter. Regler för avdragsrätt för sponsring 90 (M): Jag vill ställa en fråga till finansministern. Idrottsklubbar och idrottspersoner marknadsvärderas av sina förbund, och marknadsvärdena sätter tak för avdragsrätten avseende sponsring till lag eller enskilda. I riktlinjer får företagets avdragsrätt koppla sponsringen till marknadsvärdet. Riktlinjerna missgynnar alltså de företag som vill sponsra damidrott, som i allmänhet har ett lägre marknadsvärde. Detta har bland annat drabbat , som är framgångsrikt i damallsvenskan. Laget riskerar att gå miste om sponsorpengar på grund av rådande system. Systemet förstärker strukturer inom idrotten där damer och herrar behandlas olika. Anser finansministern att det är rimligt att avdragsrätten för sponsring grundar sig på ett lags marknadsvärdering? 91 Finansminister (S): Detta är en fråga jag inte har stött på tidigare, och jag är väldigt glad att tar upp den. Jämlika villkor för män och kvinnor när det gäller att utöva idrott är nämligen viktigt. Jag kan förstå att lagstiftningen ser ut på det här sättet, men jag tror inte att man har önskat den här konsekvensen av lagstiftningen. Jag välkomnar att tar upp frågan, och jag kommer att gå tillbaka till och be mina tjänstemän titta närmare på den. 92 (M): Tack för svaret, finansministern – det är oerhört glädjande! Det som händer är nämligen att det räknas som ett bidrag om ett företag vill sponsra ett damlag och beloppet överstiger marknadsvärdet i föreningen, och då blir det inte avdragsgillt. Jag ser alltså verkligen fram emot att finansministern tar till sig frågan och kommer tillbaka senare, kanske med ett svar. 93 Finansminister (S): Det är roligt när man får vara i och få upp nya frågor på agendan och radarn. För den här regeringen är det viktigt med jämställda villkor för kvinnor och män i alla olika verksamheter i . Framtiden för kultur- och 94 (S): Min fråga går till kultur- och demokratiminister . läste statsministern upp regeringsförklaringen och talade om vikten av kultur. Han sa att alla barn ska ha rätt att utöva kultur, och han sa: ”Därför ska barn och ungdomar få bättre möjligheter och lägre avgifter för att delta i idrott, friluftsverksamhet och kultur- och musikskola. En nationell strategi för kultur- och tas fram.” är utredningen äntligen här – jag har den i min hand – och det är vi jätteglada för. Den svenska kultur- och har haft stora framgångar. Många barn har fått möjlighet att utvecklas genom musik, konst och dans. Många har också med som grund blivit stora artister och rönt internationella framgångar. Vi ser dock med oro på utvecklingen inom kultur- och – är det många barn som inte har möjlighet att delta av ekonomiska skäl. Mot bakgrund av utredningen, hur ser regeringen på den framtida utvecklingen av kultur- och ? 95 Kultur- och demokratiminister (MP): – denna fantastiska kommunala verksamhet som finns i de flesta delar av vårt land! Det är väl ett fåtal kommuner som inte har någon kulturskola. får vi , i just den här utredningen, svart på vitt att det råder stora orättvisor. Det visar sig att det är medelklassens och övre medelklassens barn som har möjlighet att gå i . Det visar sig också att det finns stora utmaningar när det till exempel gäller lärarförsörjningen, och i rad efter rad får vi svart på vitt att vi behöver en nationell strategi om vi värnar och på riktigt vill ta till oss det sa till mig när jag satt bredvid honom på en middag. Jag frågade honom: Vad är den enskilt största anledningen till din framgång? Han svarade direkt: . Och det säger varenda världsartist vi har. Är vi måna om att fler ska få ta del av detta fantastiska behöver vi ha en nationell strategi, och den arbetar vi på just . 96 (S): Jag delar den glädjen – absolut. Jag tror att detta är en viktig framtidsutmaning för oss, och det är en viktig grundbult i kulturliv. Jag tycker att det är oroande att vi har en så stor ojämlikhet i kultur- och ; det är avgifter på allt från per termin – plus tillägg för instrumenthyra – till ingenting, i de kommuner som jobbar avgiftsfritt. citerar jag direkt ur utredningen: ”Det verkar finnas ett visst samband mellan politisk majoritet i kommunfullmäktige och avgiftsnivåer där de högsta avgifterna återfinns i kommuner med borgerlig majoritet och de lägsta i kommuner med röd-grön majoritet.” Det är ju mycket intressant. 97 Kultur- och demokratiminister (MP): Ja, det finns stora olikheter. Den här regeringen vill inte ha de olikheterna, utan vi vill att alla barn ska få chansen att stå på scen och pröva sina vingar med att spela ett instrument. Därför investerar vi just nu i . De går till att sänka avgifter, köpa in fler instrument eller kompetensutveckla lärare. efter att vi fick utredningen i vår hand kommer vi också att göra ännu mer, och detta kommer att bli väldigt bra. Förbättrade förutsättningar för unga entreprenörer 98 (KD): Min fråga går till finansministern. framtida ekonomiska utveckling är beroende av att svenska medborgare vågar starta, driva och utveckla företag. Många företag som är med och driver ekonomi framåt är små företag som är beroende av en aktiv ägare. Enligt Global Entrepreneurship Monitor är oproportionerligt många av entreprenörer nära pensionsåldern, det vill säga mellan . Jag drar slutsatsen att vi alltså behöver fler unga entreprenörer. Tillgången till riskkapital är ofta avgörande för om nya affärsidéer ska kunna realiseras. Dessutom spelar de stora risker det innebär för den enskilda företagaren, i det fall man misslyckas med sitt företag, in. Det är företrädaransvaret jag menar. Det jag skulle vilja fråga finansministern är om regeringen är beredd att underlätta tillgången till riskkapital särskilt inriktat på ungdomars entreprenörskap och om regeringen är beredd att genom en översyn av företrädaransvaret se över de stora risker det innebär att driva företag. 99 Finansminister (S): är en fantastisk entreprenörsnation. Så många av den nya teknikens fantastiska innovationer kommer från , som Skype, Spotify och många av de spel vi har i våra telefoner. Det visar på styrkan och drivkraften i den svenska ekonomin och det svenska entreprenörskapet. Självklart anser regeringen att det är viktigt att fortsätta stärka entreprenörskapet och innovationsförmågan i , och då behöver vi naturligtvis jobba brett – hela vägen från att ha mer innovation i skolan till att se till att det finns bra riskkapital och goda möjligheter för företag att växa och även exportera. Vi arbetar i alla dessa olika sektorer för att ytterligare stärka det svenska entreprenörskapet och innovationsförmågan. 100 (KD): Finansministern delar alltså min uppfattning att vi behöver se till att unga entreprenörer faktiskt kan starta och driva företag. Jag tycker att vi gör det väldigt bra i och gymnasieskolan, där vi uppmuntrar elever att vara entreprenörer och att känna att de kan starta sitt eget företag. Man behöver dock även se över de risker som finns. Jag tror att företrädaransvaret och riskkapitalmöjligheterna måste ses över för att vi ska kunna förverkliga detta på . Det är för många företag som ägs av äldre personer; vi måste ha fler med yngre ägare. 101 Finansminister (S): Jag tycker att det är bra att det finns många äldre ägare till företag, men jag skulle också vilja se fler yngre ägare till företag. Vi behöver företagare i många olika åldrar och olika generationer. Den uppfattningen tror jag att vi delar. Jag delar också uppfattning att det är oerhört viktigt att jobba med innovationer i skolan. Det är också viktigt att det finns riskkapital, och regeringen har lagt om det statliga riskkapitalet just för att det ska komma till större användning än . Regeringens analys av läget efter det amerikanska presidentvalet 102 (M): Jag har några frågor till utrikesministern. Det har gått ungefär sedan valde en ny president, och frågorna kring detta är naturligtvis många. Vad kommer detta att innebära för ? Vad kommer det att innebära för världen? Vad kommer det att innebära för ? Enligt uppgifter – och utrikesministern bekräftade detta tidigare under frågestunden – har analyserat hur kommer att påverkas av valseger. Olika departement ska ha varit inblandade. Utrikesministern sa, i en fri tolkning: Vi har förberett oss för alla eventualiteter. Mina frågor till utrikesministern är naturligtvis: Vad innehåller analysen? Vad är den viktigaste slutsatsen för av att nu kommer att få en ny president som är helt oprövad? Vilken är den viktigaste rekommendationen – vad ska prioritera i denna nya tid? 103 Utrikesminister (S): Tack för frågan, ! Det är viktigt att vi samtalar med oppositionen om detta. Senast var kabinettssekreteraren i utrikesutskottet för att informera i ett första läge, och vi ska förstås även fortsättningsvis tala med utrikesutskottet. Jag ska själv snart komma dit för att vi gemensamt ska fundera över hur vi ska möta den politik som vi hoppas ska komma på plats från Trumps sida. Det har handlat om att titta på områden som är viktiga för , som handelspolitik och säkerhetspolitik, och att i ett första skede identifiera vilka frågor vi vill driva. Det har framför allt handlat om den värderingsbas på vilken vi ska agera hädanefter.