prot · H4095 · 2016-09-20 00:00:00 — Ändå skriker borgerligheten redan nu rakt ut. Men kanske är det just för att det är de med högst inkomster som kommer att få bidra lite mer framöver, och inte de som är sjuka och arbetslösa. Då hade de väl nöjt suttit stilla i båten. Självklart tycker vi i att skatterna borde ha höjts för de rikaste i denna budget. En ny modell med en progressiv förmögenhetsskatt som i och , som har föreslagit, hade varit ett bra sätt att ta ett helhetsgrepp för att öka den ekonomiska jämlikheten och finansiera välfärden. Men tyvärr har vi inte fått med oss regeringen på det. är faktiskt det enda industriland som inte har vare sig förmögenhets‑, arvs- och gåvoskatt eller fastighetsskatt kopplad till fastighetens värde. Det är inte rimligt. Dessutom har vi en otroligt låg bolagsskatt. Så det finns de som kan bidra betydligt mer än . av borgerligt styre är skattesystemet riggat för de rikaste. Det behöver förändras. Här återstår mycket arbete för att få regeringen att komma loss. Men jag tror att vi är många runt om i som förväntar oss ett rättvisare skattesystem. , fru talman, intensifieras jakten på skatteflyktingarna. De bör jagas febrilt, för de utgör ett hot mot det här landet. Skatteflyktingarna kan sägas vara i ett verkligt utanförskap, och är det någon vars tillgång till välfärden bör ifrågasättas så är det de. Pengar som skulle ha gått till cancervård, sjukvård och barnens skolgång gömmer de undan. De undergräver samhällsmoralen och skattesystemet och därmed den svenska modellen. tillförs både och mer pengar för en intensiv jakt på skatteflyktingar, för de behöver verkligen integreras i samhället. Genom de reformer som vi har fått igenom i den här budgeten har vi visat tydligt att vi vill se en ekonomisk politik som är bra för alla, inte enbart de rikaste. De reformer som vi har fått igenom betyder mycket för dem som berörs: ensamstående föräldrar som får bättre ekonomi, äldre som får råd att gå till tandläkaren. Med denna budget får många som varit satta på undantag eller lämnats efter bättre ekonomiska förutsättningar. Med denna budget är det inte de rikaste som är prioriterade utan alla vi andra, framför allt vi kvinnor, och det behövs. En budget med känns ändå rätt bra, även om det kunde ha varit bättre. 71 (L) replik: slår sig för bröstet för . medverkar till att det just nu i denna stund dras ned på LSS-verksamheten runt om i vårt land. Liberalerna säger tydligt: Vi satsar en LSS-miljard för att säkerställa att det inte sker en jakt på personer som är i behov av LSS – människor som verkligen är i behov av samhällets yttersta hjälp. har mycket tydligt meddelat att man kommer att säga nej till Liberalernas förslag om en LSS-miljard. Det tycker jag är mycket olyckligt. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande pratar mycket om bidragsberoende och säger också nej till Liberalernas förslag om att sänka ingångslönerna så att unga och nyanlända kan komma in på arbetsmarknaden. har också sagt nej, och säger nej i kommunerna, till det förslag som Liberalerna har lagt fram om att människor med försörjningsstöd, socialbidrag, som har arbetsförmåga ska utföra en motprestation för att få socialbidrag. Det förslaget har lagts fram med utgångspunkten att alla människor inte kan leva på bidrag men att alla människor kan bidra med något. En annan utgångspunkt är att vi har ett samhällskontrakt som bygger på att alla människor gör sitt yttersta för att försörja sig och att alla människor har ett eget ansvar för att försörja sig fullt ut. Det säger nej till här i kammaren och i kommuner runt om i landet när den typen av förslag kommer upp. För mig är det väldigt svårt att förstå. Ett parti som har sina rötter i någon form av kommunistisk ideologi, men också i någon form av arbetarrörelse, har ett sådant förakt för arbetets värde: att bli sedd och att känna att man gör nytta och är en del av ett sammanhang. Varför säger nej till att ställa krav på motprestation för socialbidrag? 72 (V) replik: Jag vill först säga att Liberalerna ska ha all heder. Ni är ett av få partier på högerkanten som faktiskt beredvilligt erkänner att ni vill öka inkomstskillnaderna i det här landet. Alla de borgerliga partierna har ju en politik för att så ska ske, men ni erkänner det åtminstone öppet. Det tycker jag är värt att uppmärksamma. Ja, vi säger nej till sänkta ingångslöner. Vi säger ja till att den svenska modellen ska gälla – att det är arbetsmarknadens parter som ska sätta lönerna. Det har varit en framgångsrik modell, och vi tycker att den ska gälla även framöver. Jag tycker att det är väldigt bekymmersamt att vi har så låga faktiska ingångslöner inom hotell och restaurang som . Jag tycker att det är djupt problematiskt och ett stort bekymmer på arbetsmarknaden, och det är framför allt kvinnor som får så låga löner. Jag har inte hört något från Liberalerna om vad ni tänker göra åt det, utan snarare tvärtom: Ni vill sänka dem ännu mer. Ja, vi säger ja till att minska inkomstskillnader, men visst, vi säger nej till att misstänkliggöra människor som går på försörjningsstöd eller lever i ekonomisk utsatthet. Vi säger ja till att alla människor som vill och kan ska arbeta. Det är därför vi tycker att vi ska investera så mycket mer i människor i form av utbildning och arbetsmarknadspolitiska insatser, så att människor kan känna en ekonomisk trygghet och därmed kan bidra till samhällsbygget utifrån sitt allra bästa. Det är därför vi säger ja till många investeringar som skapar fler arbetstillfällen. Vi tror helt enkelt att det är ett bättre sätt än att misstänkliggöra människor som lever i fattigdom. 73 (L) replik: Jag är väldigt stolt över att tillhöra ett parti som så tydligt tar ställning för dem som har det allra sämst i vårt samhälle och som är i störst behov av hjälp från samhället, nämligen de som behöver hjälp enligt LSS-lagstiftningen. När nu säger nej till den LSS-miljard Liberalerna föreslår blir det lite märkligt när hon inte heller är beredd att säkerställa skatteintäkter till vår gemensamma kaka genom att ha höga förväntningar på att människor ska kunna försörja sig själva. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Jag ser bidragsberoende som det största problemet i vårt samhälle. Vårt parti vill inte sänka några löner. Vi vill skapa möjligheter för unga människor och nyanlända att komma in på arbetsmarknaden, och det är bättre att ha ett jobb med lite lägre ingångslön än att vara bidragsberoende och inte göra någonting . Sju av tio nyanlända skulle få det bättre med vår politik än vad de har det , och det står i skarp kontrast till den bidragspolitik som företräder. 74 (V) replik: Jag tror att får personifiera orden om att det är kluvet att vara liberal. Å ena sidan säger han ”nej, vi vill inte sänka lön-erna”, å andra sidan säger han ”ja, vi vill sänka lönerna, för det behövs”. Jag fick inte riktigt det där att gå ihop. Men jag skulle vilja säga att LSS är en väldigt viktig rättighetslagstiftning, och den ska värnas. Det är jag väldigt tydlig med, och det kommer att kämpa för. Jag har inte ens sett någon skattemiljard från Liberalerna i förslaget. Jag kan dock, fru talman, tala om för att vi inte på något sätt tänker undergräva statsfinanserna på det sätt som Liberalerna har gjort under tidigare regeringsperioder. Vi vill ha sunda offentliga statsfinanser, och det är ett viktigt sätt att säkra rättighetslagstiftning och andra reformer. Därför tänker jag vara väldigt tydlig med det. Men rättighetslagstiftningen tycker vi ska värnas och förbättras. 75 (KD) replik: Jag gjorde faktiskt samma reflektion som under anförande: Det var många ord om insatser i budgeten men inte särskilt mycket om LSS och om varför stöttar ett budgetförslag som fortsätter den försämring av LSS som regeringen påbörjat. Jag tycker inte att svaren blev särskilt tydliga i replikskiftet med , så jag vill gärna höra ett förtydligande. Men håll i er nu: Vissa saker som tar upp är berömvärda! Det är alltid klokt att se över livsvillkoren för barnfamiljer och för äldre i ekonomiskt svåra situationer. Vi vet alla hur det kan påverka inte bara sådant som pekade på utan också relationer. Det får sociala konsekvenser när man behöver vända på varenda krona. Men problemet är att i sin praktiska politik är konsekventa motståndare till jobb och företag – de jobb som minskar klyftor och skapar de resurser som det gemensamma behöver. vill i varje givet läge göra det dyrare att arbeta. Då blir det svårare att ta sig in på arbetsmarknaden för den som står utanför, och för den som funderar på att utbilda sig till barnmorska eller specialistsjuksköterska är signalen tydlig: Gör dig icke besvär, för då höjer vi din skatt så att du inte ens får hälften kvar av den löneökning du ansträngt dig för! Både relativt och absolut blir det dyrare att jobba. Fick Vänstern som de ville skulle jobbskatteavdragen också väck, om jag förstått rätt. Utanförskapet skulle öka kraftigt. Skatteintäkterna skulle minska. Till slut skulle det med er politik bara bli nedskärningar kvar att fördela. Reformer blir omöjliga, och då vet vi vilka som drabbas, nämligen de mest utsatta. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Min fråga är: Hur kommer det sig att , som ibland kallar sig ett arbetarparti, aldrig någonsin lägger fram ett enda förslag som gör det mer lönsamt att arbeta? 76 (V) replik: har för avsikt att använda alla skatteintäkter på ett effektivt sätt. Det är därför vi tog bort subventionerna av arbetsgivaravgifter för unga, som kostade utan att någon vet om de ens skapat något jobb. Vi tycker att det är viktigare att säkerställa att till exempel sjuksköterskor får bättre löner och arbetsvillkor. Det är bland annat därför vi har sett till att det kommer 10 miljarder till välfärdssektorn. Det tycker vi är ett bra sätt att använda skatteintäkterna på. lyfter ofta fram att det skulle vara problematiskt om vissa människor fick betala någon tia mer i skatt, men jag tror att dessa människor faktiskt tycker att det kan vara rätt rimligt. De har ju också barn i förskolan. De har också en mormor som behöver bättre äldreomsorg, och de kanske till och med har behov av sjukvård. De ser hur de anställda i dessa sektorer sliter och släpar och faktiskt inte har så bra löner och arbetsvillkor. Det är detta vi försöker rätta till. Det är också därför vi, i stället för att underfinansiera budgetar, som ni systematiskt gjort i regeringsställning, faktiskt försöker se till att finansiera de reformer vi vill se. Det är sådant man har skatterna till. Då tycker vi att det är rimligt att de som tjänar bäst också bidrar mer än de gör , för de har fått enorma skattelättnader . Som vänsterpartist tycker jag inte heller att det är rimligt att man betalar olika skatt för lika inkomst. Jag vill inte straffa människor för att de har haft oturen att bli sjuka eller arbetslösa. Men sitter vi i det här skattesystemet, och då försöker vi göra vad vi kan, till exempel att föreslå en progressiv förmögenhetsskatt eller att människor med höga inkomster ska bidra mer än de gör . De pengar vi får in kan vi i stället lägga på vår gemensamma välfärd eller på att lyfta grupper som ni har lämnat efter er, . 77 (KD) replik: Tack, , för svaret, som jag tyckte var ganska klargörande! Det var inte så mycket om jobben, utan det var i stället just att om ni får som ni vill ska skatten på jobb höjas. Då ska jobbskatteavdragen bort, och det kommer att leda till att utanförskapet ökar och att vi får mindre resurser att klara välfärden. Klarar vi inte jobben klarar vi inte välfärden . Men vänsterpolitiken är alltid beroende av starka korrektiv. De är förstås inte tillräckligt starka i den här regeringen, när nu skatterna på jobb och företag höjs med över 40 miljarder, varav på jobb. Bara konjunkturvinden och tidigare alliansreformer som inte avskaffas håller uppe detta. Ska vi klara sammanhållningen och jobben går det inte att bedriva denna vänsterpolitik. Då krävs det starka korrektiv. Får ni bestämma blir det till slut bara nedskärningar kvar. 78 (V) replik: Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande är orolig för sammanhållningen i samhället. Då utgår jag från att han inte tänker samarbeta med , som gör allt vad de kan för att öka de ekonomiska klyftorna, eller med Liberalerna och , som gärna sänker ingångslöner med mera. Det är också rätt talande att säger att vi inte pratar om jobben. För mig är de som jobbar i äldreomsorgen, sjukvården, förskolan eller skolan oerhört centrala i det samhälle vi vill bygga. De gör en oerhört viktig jobbinsats. Jag tycker att de förtjänar både bättre löner och bättre arbetsvillkor. Vi ökar också investeringar i infrastruktur och järnvägsunderhåll. Vi gör den största bostadssatsningen . Det är sådant som avvisar. Det är förslag som verkligen ger fler jobb och bygger det här landet starkare för framtiden. Det tycker jag är viktiga och bra investeringar, och sådant behöver mer av. 79 (L): är en liten, öppen ekonomi. Vi är ett land som är väldigt beroende av vad som händer i vår omvärld, i , i och i . Det betyder också att vår ekonomi är väldigt beroende av hur det går för andra länder och av hur ekonomin utvecklas i länder i vårt närområde. Då är det extra viktigt att ha ordning och reda i sina finanser och att hålla i skattebetalarnas pengar. I det läget, där vi nu går in i en högkonjunktur, väljer att satsa på ofinansierade bidragshöjningar. Det betyder att står dåligt rustat inför den dag då det börjar blåsa på de internationella marknaderna. Det betyder att har sämre möjligheter att värna välfärdens kärna – skolan, vården och omsorgen – när vi har nästa kris och nästa stora finanskris. Det växer fram en ny arbetslöshet. Arbetslösheten domineras nästan helt av dem som aldrig varit inne på arbetsmarknaden. Det växer fram ett långvarigt bidragsberoende – i många kommuner dessvärre ett långvarigt passivt bidragsberoende. Tittar man på statistiken ser man att bara var tredje människa med låg utbildning har ett jobb . Det gäller oavsett om man är född i eller i . Om man har låg utbildning är det väldigt svårt att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden är helt enkelt inte anpassad efter personer med låga kvalifikationer eller personer som ännu inte har gått ut skolan. Denna problematik blir extra tydlig i ljuset av den stora invandring har haft och det faktum att många nyanlända har väldigt låg utbildning. I det läget är regeringens jobbpolitik alarmerande. Den bör närmast beskrivas som ett fiasko. Av vallöfte om 32 000 traineejobb blev det 200. Av löftet om 25 000 extratjänster är nu ambitionen en tiondel. På punkt efter punkt, område efter område, sänker regeringen ambitionerna för sin jobbpolitik. Man får konstatera att man inte når de mål man själv har satt upp. Inte ens regeringen själv tror på sitt mål om lägsta arbetslöshet. Detta är inte så konstigt. Den arbetsgivare som finns där ute – oavsett om det är ett företag, en kommun eller ett landsting – vill ju ha riktiga jobb. Man vill inte ha konstruerade hittepåjobb. Man vill kunna anställa folk med kompetens här och och kunna göra det till rätt kostnad – en rimlig kostnad som motsvarar de kvalifikationer en arbetssökande har. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Här blir den stora konflikten i svensk politik tydlig. Regeringen fortsätter med sin arbetsförmedlingspolitik och sina konstruerade jobb. Mot detta står Liberalernas inställning, att vi behöver fler enkla, riktiga jobb, och att det behöver ske genom att vi politiker tar ett steg framåt för att skapa fler vägar in för nyanlända och ungdomar. Vi har från Liberalernas sida föreslagit startjobb, med lägre ingångslön och lägre kostnader för den arbetsgivare som anställer ungdomar under 23 och nyanlända i . Att det här behovet finns beror på att vi i , medvetet eller omedvetet, har tagit bort de enkla jobben. Den som har en kort utbildning har väldigt svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det blir inte minst tydligt om man tittar på den offentliga sektorn. Vårdbiträdena har ersatts av undersköterskor, och barnskötare har ersatts av förskollärare. Det gör att vägen in till vården och vägen in till förskolan för den som vill jobba där blir allt längre och allt svårare. Det är ett politiskt ansvar att se till att vi får fler enkla jobb. Därför har vi från Liberalernas sida föreslagit fler vårdbiträden i vården och i omsorgen. Samhället ska ha höga förväntningar på egenförsörjning. Det kan handla om att man som arbetssökande ska söka arbete utanför den kommun där man bor. Det kan handla om att kommunen vill ha en motprestation för att man ska få försörjningsstöd. Höga förväntningar handlar i grunden om samhällskontraktet och synen på det. Vi behöver ha både rättigheter och skyldigheter i fokus. Alla människor har ett ansvar att göra sitt yttersta för att försörja sig själva. Alla människor kan inte leva på bidrag, men alla kan bidra med något. Inte minst i av stor invandring är det väldigt viktigt att peka på samhällskontraktet. Samhället och statens insatser präglas av att vi har höga förväntningar på människor. Samhället ska ge hjälp till dem som behöver det genom snabbare och enklare vägar in. Men man har också ett eget ansvar och en skyldighet att göra sitt yttersta för att hitta ett jobb, lära sig språket och komma in i det svenska samhället. Mot denna politik står en regering som vägrar se verkligheten som den är. Det är en regering som fokuserar på de nyanlända och då bara på de nyanlända med hög utbildning, de som oftast får jobb i alla fall, men helt negligerar dem som har låg utbildning och som har väldigt svårt att etablera sig. Man kan titta på dem som var nyanlända i . Bland dem med låg utbildning var det bara fyra av tio som efter att de kom till hade ett arbete. Det är alarmerande siffror som visar på att vi behöver göra någonting här och om vi ska bryta det utanförskap och det bidragsberoende som växer fram. Integration handlar också om rättsväsen och trygghet. Det som visas på tv från eller andra utsatta förorter – det är bilbränder och oro, och människor som bor i de här områdena känner en väldig otrygghet – är inte acceptabelt i vårt samhälle. Vi har ett läge där vi har färre poliser per 1 000 invånare än vi hade 2010, och regeringen har på bord lagt ett förslag som innebär en ytterst liten satsning på fler poliser. Det är väldigt alarmerande. Det innebär att människor inte känner trygghet. Det innebär att det på gator och torg skapas en känsla av att samhället inte finns där, att samhället inte ställer upp och att samhället inte kan garantera trygghet i människors vardagsmiljö. Det gör att samhällskontraktet försvagas. Det gör att tilliten till samhället blir svagare. Det gör att blir svagare. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Det handlar också om skolan. Ingenting är viktigare för framtid än att alla barn kan lämna skolan med fullgoda resultat och att kunskapsskolan återigen sätts i fokus. Då blir det väldigt problematiskt för ett land om man är det land där skolk och stök är vanligast. När gör mätningar om stök och sena ankomster i europeiska länder är det land som sticker ut. Det fungerar inte. Det är ingen som lär sig någonting i skolan om det inte är ordning och reda i skolan. Det är ingen som lär sig någonting om vi inte har bättre lärare och om inte de bästa studenterna väljer att bli lärare. Därför är naturligtvis högre lärarlöner en viktig prioritet för Liberalerna. Men vi kan också konstatera att det finns väldigt stora skillnader i vårt land, att kommuner väljer att satsa olika mycket pengar på skolan. Skillnaden är faktiskt så stor att den kommun i som lägger mest per elev lägger dubbelt så mycket som den kommun som lägger minst. Det är fullkomligt oacceptabelt. Det betyder att nästa naturliga steg är att vi får ett statligt huvudmannaskap som kan säkerställa att min framtid inte beror på vilken skola jag har gått i. Min framtid kan då säkerställas av att alla människor har samma förutsättningar i livet. ska vara ett land för de strävsamma. ska vara ett land där det lönar sig att utbilda sig och att ta ansvar på jobbet. ska vara ett land där företagsamhet och flit uppmuntras. Så är det inte . För breda akademikeryrken lönar sig inte utbildning över huvud taget, vilket är helt orimligt. I det läget väljer , trots att man går fram med ofinansierade bidragshöjningar, att med ett penndrag förvandla 150 000 svenskar till höginkomsttagare som inte ens får behålla hälften av den sista intjänade hundralappen. Det är barnmorskor, poliser och ingenjörer som blir höginkomsttagare i det socialdemokratiskt styrda . Är detta rättvist, ? Varför skickar du notan till vanligt folk för dina ofinansierade bidragshöjningar? Integrationen är en av vår tids viktigaste frågor. Det handlar om hur vi bryter bidragsberoende och hur vi ser till att alla människor i vårt land känner delaktighet och att alla människor känner att morgondagen blir bättre, att de har möjlighet att komma in i vårt samhälle, på arbetsmarknaden, på bostadsmarknaden och i gemenskaper. Det är det som skapar sammanhållning i vårt samhälle. När regeringen skjuter integrationspolitiken väljer Liberalerna en annan väg. Vi satsar på jobben. Vi satsar på skolan. Vi satsar på tryggheten. Och vi gör det för att vi är övertygade om att det är på det sättet vi bygger starkare, och det är på det sättet vi får ett liberalare . 80 (MP) replik: I regeringens budgetförslag tas tydliga steg för att stärka jämställdheten, för har äntligen en feministisk regering. Reformerna i den här budgeten minskar de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män. En jämställdhetsmyndighet ska inrättas. Och en nationell strategi med åtgärder för att motverka mäns våld mot kvinnor ska presenteras. Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Liberalerna har historiskt haft ett starkt engagemang för jämställdhet. Det är bra att vi är flera som driver på för att skapa ett jämställt samhälle. Jag konstaterar med glädje att Liberalerna också vill ha en jämställdhetsmyndighet, till exempel. Men tyvärr verkar det ta stopp där. Liberalerna verkar inte vilja att politiken i övrigt ska försöka påverka ojämställda strukturer i samhället. Regeringen presenterade ett förslag om att öka jämställdheten i börsbolagens styrelser. Både nuvarande regering och föregående regering, där Liberalerna ingick, har sagt att om marknaden inte själv kan lösa de strukturella problemen blir lösningen lagstiftning för att uppnå jämställdhet. ser vi att marknaden inte löser det. Därför är det bra att regeringen nu presenterar förslaget om kvotering i bolagsstyrelser. Men Liberalerna verkar nöjt konstatera att marknaden själv är duktig på att lösa de strukturella problemen med ojämställdhet trots att siffrorna visar att det är långt kvar. Det är bara ett exempel på att Liberalerna inte vill erkänna underliggande strukturella problem som hinder för jämställdhet. Jag skulle vilja fråga hur Liberalerna kommer att jobba för bättre jämställdhet i allmänhet och i styrelserummen i synnerhet. Det är något som ändå måste kunna förväntas av att parti som kallar sig feministiskt. 81 (L) replik: Tack för frågan! Det är en väldigt viktig fråga. Hur skapar vi ett samhälle där alla, både män och kvinnor, har samma förutsättningar i livet? Det är en av liberalismens viktigaste utgångspunkter och viktigaste frågor. En viktig del av det handlar om att se till att vi har en skola som ger lika förutsättningar och att vi arbetar på alla fronter för att bryta diskriminering och de strukturer som alltför ofta gör sig påminda. Men det är precis som du säger. Vi är många som har velat att börsbolag och andra ska visa att de tar den här frågan på allvar. I den senaste statistiken ser man att det närmar sig , det som regeringen vill uppnå. Då är man mycket nära att nå jämställda styrelser i börsbolagen. Att i det läget som regering gå fram med den här frågan uppfattar jag som väldigt mycket av en symbolhandling.