prot · H30952 · 2016-01-14 00:00:00 — att (L) avsagt sig uppdraget som suppleant i trafikutskottet och att (L) avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 2 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att Liberalernas riksdagsgrupp anmält som ledamot i trafikutskottet, som ledamot i näringsutskottet och som suppleant i trafikutskottet samt som suppleant i näringsutskottet. Talmannen förklarade valda till § 3 Anmälan om faktapromemorior Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2015/16:FPM38 Förordning om gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster på internet KOM(2015) 627 till näringsutskottet 2015/16:FPM39 Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten KOM(2015) 626 till näringsutskottet § 4 Svar på interpellation 2015/16:205 om regeringens försämring av supermiljöbilspremien 1 Klimat- och miljöminister (MP): har frågat mig varför jag vill göra det dyrare att köpa en laddhybrid samt hur jag ser på att dagens stödsystem kraftigt förändras och att miljöbilsmarknaden får ändrade villkor när ett helt nytt system ska införas om bara . Supermiljöbilspremien infördes av den förra regeringen som ett tillfälligt stöd –2014 för att underlätta introduktionen av laddhybrider och elbilar. Premien sattes till max per supermiljöbil. avsattes totalt 250 miljoner. Regeringen har beslutat att förlänga stödet , , och att förstärka anslaget med och . Detta innebär att 347 miljoner betalas ut i supermiljöbilspremie enbart och att 309 miljoner är avsatta enbart . Skälet till att ytterligare medel behövde tillföras anslaget är att försäljningen av supermiljöbilar har ökat mer än förväntat. Precis som säger väntas antalet supermiljöbilar öka med jämfört med året innan. En överväldigande majoritet av supermiljöbilspremien har gått till laddhybrider och bara en liten del till elbilar. Elbilarna bidrar bättre till omställningen till en fossilfri fordonsflotta och ger bättre luftkvalitet. är de dyrare varför det är motiverat att det finns ett extra incitament i supermiljöbilspremien för att elbilarna ska bli vanligare i trafiken. Precis som också sägs i frågan avser regeringen att införa ett bonus–malus-system för lätta bilar från . På uppdrag av regeringen utreds just nu hur ett bonus–malus-system för lätta fordon kan utformas. Enligt direktivet kommer detta bonus–malus-system att premiera bilar med låga utsläpp av koldioxid genom en bonus vid inköpstillfället och belasta bilar med höga utsläpp med högre skatt. En laddhybrid släpper i snitt ut drygt koldioxid per kilometer, medan en elbil släpper ut noll gram. I ett bonus–malus-system kommer de bilar som har lägst utsläpp att premieras, således borde i det här fallet elbilar få en större premie. En differentierad supermiljöbilspremie efter bilarnas utsläpp av koldioxid bidrar således till en smidigare övergång till ett bonus–malus-system. 2 (M): Jag tackar ministern för svaret och hälsar henne välkommen tillbaka till kammaren. Jag hoppas få ge ministern möjlighet att tillbringa en och annan stund här för att diskutera angelägna miljö- och klimatfrågor som denna. Jag tycker att det är viktigt att kanske redan nu vara tydlig med att det som regeringen gör alltså är att kraftigt fördyra köp av laddhybrider. Av ministerns svar kunde man lätt få intryck av att denna differentiering handlar om att man särskilt premierar elbilar. Men tyvärr är det inte fallet. Ministerns tal om en differentiering av supermiljöbilspremien handlar alltså om att kraftigt försämra villkoren för köp av just laddhybrider. Det blir en halvering av supermiljöbilspremien, och det blir dyrare att köpa en laddhybrid. Att halvera premien för köp av laddhybrider är inte en förändring som kommer att leda till ökad försäljning av elbilar, utan det är en förändring som bara kommer att bromsa försäljningen av laddhybrider. Konsekvensen blir att omställningen av den svenska fordonsflottan bromsas in. Det tycker jag är mycket allvarligt givet det faktum att den svenska transportsektorn alltjämt står för omkring en tredjedel av de svenska utsläppen. Låt oss göra en liten tillbakablick när det gäller omställningen av den svenska fordonsflottan. När alliansregeringen tillträdde 2006 hade en mycket föråldrad och bränsletörstig fordonsflotta, och inte ens 30 000 miljöbilar var sålda. Men med Alliansens politik och med siktet inställt på Alliansens vision om en fossiloberoende fordonsflotta tog omställningen äntligen fart, och utsläppen från nya bilar minskade. rullar över 600 000 miljöanpassade bilar på de svenska vägarna. Denna positiva utveckling är ett resultat av en mycket målmedveten och ambitiös politik från Alliansens sida med konkreta åtgärder såsom differentierad fordonsbeskattning, miljöbilsbonus, nedsatta förmånsvärden för miljöbilar och satsningar på förnybara drivmedel. Om vi efter denna lilla tillbakablick ska blicka framåt kan vi konstatera att väldigt mycket mer måste göras trots denna fantastiskt positiva utveckling. Vi har långt kvar till visionen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Eftersom en bil i rullar på våra vägar är det oerhört betydelsefullt vilka bilar som rullar ut i trafik . är var femte ny bil som säljs en miljöbil, vilket är positivt. Men de allra flesta miljöbilar som säljs är dieselbilar. För att öka andelen laddningsbara bilar, antingen i form av rena elbilar eller laddhybrider, är supermiljöbilspremien helt central tills vi har ett nytt bonus–malus-system på plats. fördubblades antalet laddningsbara fordon i . Men när regeringen nu väljer att halvera premien finns det all anledning att oroa sig över att denna utveckling kommer att bromsas in. Jag vill därför ställa en fråga till ministern, givet att vi nu har en rekordstor nybilsförsäljning och således en mycket god möjlighet att snabbt få ut många miljöbilar i trafik och ta stora kliv när det gäller omställningen av fordonsflottan. Är det då verkligen en klok politik att göra det dyrare att köpa en supermiljöbil i form av en laddhybrid? 3 Klimat- och miljöminister (MP): Med all respekt för ledamoten engagemang i miljö- och klimatfrågor tror jag att prognosen att utvecklingen när det gäller omställningen av fordonsflottan skulle avstanna är helt fel. Jag tror att det finns en oerhört stor potential i fordonsflottan och i transportsystemet för en omställning där vi under dessa år kommer att se ett mycket stort skifte. Ett sådant skifte som vi diskuterar här och som är viktigt handlar om att bilarna på vägarna kan släppa ut så lite koldioxid som möjligt. Jag hoppas att vi inför att det system som vi är överens om ska sjösättas, alltså ett bonus–malus-system, ser att en poäng med ett sådant system är just flexibiliteten att differentiera. Vi vet nämligen att det finns bilar som släpper ut mycket lite koldioxid. Elbilarna har som sagt enligt statistiken noll utsläpp. Man räknar med att de allra flesta elbilar tankas med förnybar el. Det finns bilar som släpper ut lite mer. Laddhybriderna har potential att släppa ut mycket lite koldioxid men släpper i genomsnitt ut per kilometer. Vi har också goda erfarenheter i av andra helt förnybara bränslen där man tankar med etanol eller med biogas som släpper ut väldigt lite. Biogas producerad av hushållens eget avfall har en livscykel som i det närmaste ligger på noll eller till och med plus för att man tar hand om sådant som annars skulle läcka ut. Vi har dieselbilar som kan ha mycket effektiva motorer och lite äldre som har mindre effektiva motorer. Och vi har också gamla bensinbilar. Det behövs därför nya bränslen för gamla motorer för att vi ska klara en väldigt snabb avveckling av detta. Jag är glad att vi delar synen att det är bra att fler väljer en bil som ger väldigt låga klimatutsläpp. Jag vänder mig däremot helt emot synen att staten och regeringen väljer att ge mindre stöd till laddhybriderna. Att anslå 309 miljoner för ett enda år åt supermiljöbilspremien är ju mer än vad Alliansen anslog för hela tvåårsperioden när man införde stödet. Detta kommer att gå till ett antal laddhybrider, där var och en får i stöd. Däremot vill vi inom den ramen premiera de elbilar som faktiskt släpper ut mindre koldioxid, och det tycker jag är helt logiskt. Det är helt logiskt med det system vi går mot, och det är helt logiskt i klimatdebatten att man premierar de bästa och inom den ramen säkerställer att det är nollutsläpparna – de rena elbilarna – som får rabatterat pris med . Det är helt enkelt så att omställningen kommer att gå snabbare och att vi är mer i linje med det system som kommer att komma på plats. Jag konstaterar, herr talman, att vi med Alliansens politik nu skulle få ett oerhört skifte i hur systemet för stödet till miljöbilarna skulle se ut. Där finns det nämligen ingen enig politik. En av allianspartner föreslår ju ett fullständigt avskaffande av supermiljöbilspremien, och jag märker att det inte finns något enhetligt stöd för ett nationellt stöd till att bygga ut elinfrastrukturen. Den är oerhört viktig inte minst för laddhybriderna, för att säkerställa att man kan gå på el så ofta som möjligt, och för att säkerställa att de rena elbilarna – som har en räckvidd på 10–, herr talman – faktiskt fungerar i hela . Laddinfrastrukturen nationellt är alltså oerhört viktig, och där gör regeringen mycket. 4 (M): Ministern fortsätter att ägna sig åt diskussionen om att differentiera supermiljöbilspremien. Jag tycker att det är rimligt att vi differentierar stöden till miljöbilar, och det är som ministern beskriver själva poängen med bonus–malus-systemet. Vi ska stödja de miljöbästa bilarna mest, och sedan i fallande skala beroende på prestanda. De som har bilar med höga utsläpp ska betala mest. Den differentiering regeringen nu gör av supermiljöbilspremien handlar dock enkom om att man försämrar för laddhybriderna. Det blir alltså dyrare att köpa en sådan bil, och det tycker inte jag är en smidig övergång till ett bonus–malus-system. Det är i stället ett dråpslag mot den positiva utveckling vi nu har när det gäller de laddningsbara elbilarna. såldes 345 000 nya bilar i . Jag tycker att vi ska ta tillfället i akt och verkligen försöka få ut så många rena elbilar och laddningsbara bilar det bara går, givet det faktum att en genomsnittlig bil i rullar på de svenska vägarna . Ska vi nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 är det jätteviktigt att vi säkerställer att det är bilar med bra klimat- och miljöprestanda som rullar ut på de svenska vägarna. Det har supermiljöbilspremien bidragit till; utvecklingen har gått snabbare än vi trodde. Det är därför anslagen inte har räckt till, och vi har haft möjlighet att tillföra mer pengar. Jag konstaterar att ministern och regeringen ville skära kraftigt i anslaget redan i fjolårets budget. Tack vare att det var Alliansens budget som vann då blev anslaget till supermiljöbilspremien över 100 miljoner högre. Jämför vi budgetförslag med regeringens konstaterar jag att har ytterligare till supermiljöbilspremien och att vi därmed kan ha kvar premien på 40 000 även till laddhybriderna i väntan på att det nya bonus–malus-systemet ska införas. Apropå bonus–malus-systemet vill jag gärna ställa en kontrollfråga till ministern givet att vi tyvärr har en regering som har brutit väldigt många löften. Kan ministern verkligen garantera att vi kommer att få ett förslag i om ett bra utformat system för bonus–malus ? Det är nämligen oerhört viktigt att aktörerna nu får klara besked om villkoren för den svenska miljöbilsmarknaden. Den ryckighet som uppstår när man nu med väldigt kort varsel förändrar supermiljöbilspremien skapar osäkerhet och bromsar omställningen. Vi såg att försäljningen av laddhybrider fördubblades jämfört med november, och det är naturligtvis en konsekvens av att konsumenterna ser att villkoren försämras. Jag har svårt att se hur ministern argumenterar för att den förda politiken kommer att leda till att fler väljer att köpa en supermiljöbil när det helt enkelt blir dyrare att köpa en sådan. Det får ministern gärna försöka reda ut. För mig är det ganska självklart att färre kommer att göra klimatsmarta val om det blir dyrare att göra det. Visst, en ren elbil är bättre än en laddhybrid – så är det. Men vi måste lyfta blicken utanför kammaren och konstatera att är ett stort och avlångt land. Många klarar sig inte på den räckvidd en ren elbil har, och därför måste vi säkerställa att även den som bor utanför våra större städer och på landsbygden har möjlighet att göra klimatsmarta val. Då är laddhybriden ett väldigt bra alternativ, och jag beklagar att regeringen gör det dyrare att göra det valet. 5 Klimat- och miljöminister (MP): Jag ska försöka vara pedagogisk och säga hur ett ökat stöd totalt från regeringen för att de som köper bil på bilmarknaden ska göra ett så miljöbra val som möjligt kommer av att vi nu lägger 309 miljoner i supermiljöbilspremie och av att vi differentierar den så att de som väljer en nollutsläppsbil – en ren elbil – får mer och att de som väljer att köpa en bra miljöbil – en laddhybrid – får något mindre. Det gör helt enkelt att det kommer att vara fler som får något stöd. Dels ökar ramen, dels är det fler som väljer att köpa laddhybrid. Det finns konsumenter för vilka det är ett väldigt bra val, och de har också att välja när det gäller räckvidd. Talar vi utsläpp är ju en biogasbil ett alternativ, men den får med dagens regler inte supermiljöbilsstöd. Jag tror att vi i ett bonus–malus-system kommer att jämna ut tekniken lite grann mellan de olika bilarna sett utifrån just utsläppen. Jag tror dock att de som väljer en laddhybrid och får stöd för det med kommer att vara fler, eftersom pengarna räcker till fler. Den ryckighet som har varit hänger naturligtvis ihop med att det är svårt för staten att prognosticera hur en marknad utvecklas. Jag tillhör själv dem som utnyttjade läget att raljera med supermiljöbilspremien, eftersom det var så oerhört få bilar. Man hade gått ut så stort och sagt att man skulle ge stödet och att elbilsmarknaden då skulle blomstra, och så var det inte riktigt. Det hände inte. har dock effekten börjat komma, och den ska vi fortsätta att stödja. Därför vill jag vara tydlig med att regeringen håller i stöd till miljöbilar i för att minska ryckigheten. Vi säkerställde därför i höstens budget att man tillförde ganska stora summor för att säkerställa att alla de som hade köpt på de premisser som då rådde – det vill säga i stöd till samtliga, både rena elbilar och laddhybrider – skulle kunna få stöd. Det innebar att vi i budgeten hade hela 347 miljoner att fördela. Det betydde att det var ganska många som kunde få stöd i den högre ramen även till laddhybrider. För att säkerställa att fler ska kunna välja så pass miljöanpassade bilar som elbilar och laddhybrider gör vi en differentiering. Vi ser att vi därmed också anpassar systemet så att ryckigheten jämfört med ett bonus–malus-system minskar. Jag tror att detta är en politik som är precis så som miljö- och klimatpolitik måste vara. Den ska bygga på en långsiktighet och på att man håller i reformer. var inte med, och inte heller Socialdemokraterna, på att föreslå supermiljöbilspremien, men vi har säkerställt att den ändå tas om hand tills vi har en brygga in i ett nytt system. Jag är glad att vi är överens om att ett bonus–malus-system skulle passa den svenska bilmarknaden bättre. Man måste dock vara noga med att anpassa och justera utifrån att premiera det som är allra miljöbäst. Där skulle jag vilja ställa en fråga, . Du säger att det är klart att den rena elbilen är ett miljöbättre alternativ och att den har mindre utsläpp. Den har en räckvidd på 10–enkel resa, mellan laddställena. Vi förbättrar laddinfrastrukturen; inom ramen för Klimatklivet har beslut redan fattats om över 1 100 laddstationer nationellt i . Hur kommer det sig att du inte vill differentiera den här premien och ge mer till dem som väljer rena elbilar, ? 6 (M): Jag tycker att det är väldigt positivt att har gått från att raljera över supermiljöbilspremien till att konstatera att den fyller en viktig funktion och har bidragit till att verkligen få fart på försäljningen av de absolut klimatsmartaste bilarna. Det är välkommet. Men att påstå att det är en långsiktig politik att ändra villkoren för premien, när det är kvar till dess att ett helt nytt system ska införas, är för mig väldigt märkligt. När det gäller utformningen av nuvarande stödsystem kan man naturligtvis fråga sig om det inte redan från början skulle ha varit en differentiering av de rena elbilarna och laddhybriderna. Men det viktigaste när elpremien infördes var att få till försäljning av just de laddbara bilarna totalt sett och att vi satte en gräns så att de bilar med utsläpp som understeg skulle få ta del av premien. I praktiken har det blivit rena elbilar och laddbara bilar. Framåt, i det nya systemet, är det viktigt att vi har en differentiering. Men påståendet att det är långsiktighet att med kvar kraftigt försämra villkoren stämmer inte. Det är allvarligt att man gör det dyrare att göra ett klimatsmart val, och det kommer särskilt att drabba dem som bor utanför våra större städer. Det vittnar om att inte för en politik för hela utan har en tendens att snarare se till villkor än till hela . Avslutningsvis, herr talman, kan jag bara konstatera att sedan klimatministern tillträdde har det blivit dyrare att tanka förnybart. Det har blivit dyrare att ha en miljöbil som tjänstebil, och har det också blivit dyrare att köpa en supermiljöbil. Det beklagar jag djupt. 7 Klimat- och miljöminister (MP): Det är fler och fler som gör ett miljövänligt val också vid köpet av bil. Det är något som kommer att accelerera och kommer att behöva accelerera, och regeringen kommer att stödja en sådan accelerering. Jag tror att ledamoten är dåligt uppdaterad på den teknikutveckling som sker inom elbilarna. Uppdateringen gäller just nu räckvidden, för rena elbilar går starkt framåt. Bilden som målas upp att en ren elbil inte fungerar någonstans i förutom i innerstadsområdena är helt fel. Det finns väldigt många orter och ställen i där en ren elbil är ett oerhört gott val för att ge de minsta utsläppen. Det är det regeringen tar fasta på när vi lägger vår politik för att säkerställa uthålligheten i systemet. Alla har vetat om att differentieringen skulle införas. Det möjliggör också att vi med större säkerhet vet att pengarna kommer att räcka. Det som har varit osäkerheten, herr talman, i hur man stöder supermiljöbilarna i har varit att systemet har utvecklats till ett först till kvarn, för så fort man har lanserat en ny period har man sagt att pengarna redan är slut. Det vill vi undvika. Därför inför vi ett mer robust, miljösäkrat system som kommer att gå in i det nya bonus–malus-systemet. Med detta, herr talman, får jag tacka för en trevlig första interpellationsdebatt på det nya året. Det är roligt att få hålla den om så viktiga frågor som klimatpolitik och inte minst om fordonsflottans utveckling. Vi får väl se vem av ledamoten och mig som har rätt när det gäller att omställningen av fordonsflottan kommer att gå framåt och leda till fler klimatsmarta bilar . Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2015/16:262 om incitament för att stimulera till snabbare avklarade studier 8 Statsrådet (S): Jag önskar också god fortsättning på det nya året, eftersom det är debut även för mig i interpellationsdebatterna det här året. har frågat gymnasie- och kunskapslyftsminister om statsrådet ser det som önskvärt att examen ska kunna tas än vad studieplanen stipulerar, om statsrådet ser studiemedlen som ett incitament för att stimulera till snabbare studier samt vilka andra incitament som statsrådet ser främst kan bidra till att stimulera till snabbare studier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inom studiemedelssystemet finns bestämmelser om en studerande maximalt kan få studiemedel, och det finns också krav på uppnådda studieresultat för att studiemedel ska lämnas. Bestämmelserna syftar till att uppmuntra välplanerade och effektiva studier. Ett tydligare krav på studieprestation vid bedömningen av fortsatt rätt till studiemedel gäller dessutom . Detta har bland annat till syfte att främja en ökad genomströmning i högskolan. är det viktigt att studiemedelssystemet möjliggör och främjar en bred rekrytering till högskolan. För individen finns ytterligare skäl att bedriva sin utbildning effektivt. En kortare utbildningstid ger minskad skuldsättning och ökad livslön, vilket i sin tur ger en högre pension. För en student finns alltid möjligheten att förkorta sin studietid genom att öka sin studieinsats, genom att läsa sommarkurser eller genom att läsa extra kurser under terminen. Sommarkurser och distansutbildning är i många fall ett viktigt komplement till det ordinarie utbildningsutbud som erbjuds vid ett lärosäte. Jag tycker att det är viktigt att studenter även ges goda förutsättningar att läsa kurser som är relevanta för en kommande examen. Detta kan ge studenter ökade möjligheter att korta tiden fram till examen. I betänkandet Högre utbildning föreslås åtgärder inom dessa områden. Regeringen bereder just nu remissinstansernas synpunkter. 9 HANS (M): Jag tackar ministern för svaret. Det här är faktiskt den tredje ministern som är involverad i den här frågeställningen. Jag började med att ställa en skriftlig fråga till utbildningsminister , som bollade över den till statsrådet . När jag sedan inte fick ett tillfredsställande svar på frågan ställde jag en interpellation till , och är det Hellmark som har tagit över den, så jag förmodar att svaret är mycket välberett inom regeringen. har i många stycken ett väl fungerande studiestödssystem. Ett studielån är både för studenten och för samhället ett långsiktigt och ömsesidigt åtagande. För studenten är studielånet förhoppningsvis en biljett in till framtida inkomster och för samhället en investering i kompetens som ska kunna komma samhället till godo. har de studiemedelsberättigade utbildningarna blivit mer omfattande och tar att genomföra. Det innebär att studieskulderna blir större, vilket givetvis också påverkar återbetalningen och möjligheten att återbetala dem. Ju längre studietid och högre studielån, desto större utgifter för den enskilde . Och för staten innebär det en större utlåningspost . Det ligger i såväl den enskilde låntagarens som statens intresse att lånebördan inte blir för omfattande. Om studierna genomförs fortare än vad studieplanen anger innebär det att den enskilde studenten inte behöver ta lika mycket studielån, som staten kan hålla nere utlåningsmängden. Det är en fördel för båda parter. Därför skulle en modell med incitament för snabbare studier vara välkommen. Till exempel skulle det kunna innebära att den enskilde låntagaren skulle kunna erbjudas förmånligare villkor för återbetalning om studierna slutförs med examen fortare än vad studieplanen stipulerar. Sådana incitament skulle kunna vara antingen erbjudande om lägre ränta än gängse, eventuell rabatt på återbetalningsbeloppet eller en annan lösning som kan motivera till snabbare studier. Notera att detta bara är några förslag på hur sådana incitament skulle kunna fungera. Jag ställde tre frågor till ministern vilka jag i svaret inte kan skönja några konkreta svar på. Därför skulle jag vilja upprepa dem och få tydliggjort om statsrådet ser det som önskvärt att examen ska kunna tas än vad studieplanen stipulerar. I ministerns svar här sa hon att det är bra om man kompletterar och sommarläser. Men skulle det vara önskvärt att man klarar av sina studier snabbare? Vidare undrar jag om statsrådet ser studiemedlen som ett incitament för att stimulera till snabbare studier. Vilka andra incitament – och talar jag om incitament, att stimulera och uppmuntra – ser statsrådet främst som kan bidra till att åstadkomma snabbare studier, till gagn för såväl studenten som staten? 10 Statsrådet (S): Jag tackar för frågorna.