prot · H40950 · 2016-12-20 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdragen som suppleant i och i skatteutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i . Förste vice talmannen förklarade vald till § 4 Meddelande om partiledardebatt Förste vice talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:59 till socialutskottet 2016/17:54 till finansutskottet 2016/17:72 till justitieutskottet § 6 Svar på interpellation 2016/17:151 om närhetsprincip för nyanlända 1 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig hur jag och regeringen ser på de otaliga flyttningarna av asylsökande i och om vi har förslag för att komma till rätta med problematiken som uppstår därigenom. Regeringen är väl medveten om den problematik lyfter fram och avser att vidta åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet mottagandesystem som främjar etableringsmöjligheterna och minskar antalet flyttar för asylsökande och nyanlända. Många av de flyttar som asylsökande måste göra beror på att de tillfälliga boenden som har upphandlat nu läggs ned. räknar med att enbart använda sina egna boenden, vilket gör att asylsökande i mycket större utsträckning än kommer att bo på samma ställe . tar över ansvaret för anvisning till kommuner avseende nyanlända. Regeringen bereder frågan om att , när det är möjligt inom ramen för kommuntalen, ska anvisa personer till samma kommun som de bott i . Regeringen avser att återkomma om detta. Regeringen har även tillsatt en utredning som bland annat har i uppdrag att utifrån ett helhetsperspektiv analysera och föreslå en ändamålsenlig ordning för mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn. Utredningen ska också analysera hur insatser som stöder en framtida etablering i samhälls- och arbetslivet kan komma in i asylmottagandet. Utredningen ska redovisa sitt arbete . Dessa åtgärder syftar till att minska antalet flyttar och även den problematik som uppstår kring dessa. Mitt svar på frågan blir därmed: Ja, vi har förslag på hur antalet flyttar ska minska, och vi har tillsatt en utredning som utifrån ett helhetsperspektiv ska föreslå en ändamålsenlig ordning för mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn, där etableringsmöjligheterna främjas. 2 (M): Tack till ministern för svaret! är det så enkelt som ett ja. Det gläder mig att regeringen arbetar med frågan om en närhetsprincip för nyanlända, för nuvarande situation är på många sätt orimlig. Låt mig göra en snabb recap. tog emot 163 000 asylsökande människor, vilket var en fördubbling från det föregående året och mer än en femdubbling . placerades tiotusentals människor i tillfälliga boenden spridda över landet. Till följd av detta har tiden för prövning av uppehållstillstånd skjutit i höjden, vilket ju inte är så förvånande. Det innebär att det runt om i finns människor som väntar på sitt besked om uppehållstillstånd. Många lär få vänta från det att deras ansökan lämnats in. Under den tiden kommer många att hinna rota sig i sina respektive samhällen. Unga placeras i grundskolor och i gymnasieklasser. Människor engagerar sig i sitt närområde. Kort sagt kommer många asylsökande att lära känna sin nya hembygd och antagligen kalla den sin egen. Därför är det märkligt att när man erhåller uppehållstillstånd finns det risk att man skickas iväg till en annan kommun. Jag har mött människor, en del av dem unga, som ska tvingas lämna vår kommun och flytta till Norrlandskommuner. Jag ogillar inte , men det är en udda hantering att unga som har sett fram emot att spela fotboll helt plötsligt tvingas att flytta till . Det vore mer önskvärt om de som erhåller uppehållstillstånd i första hand placerades i den kommun som de befunnit sig i , förutsatt att det finns boenden tillgängliga där – en så kallad närhetsprincip för nyanlända. Om det vore den vägledande principen skulle det ha flera fördelar. Först och främst skulle civilsamhället uppmuntras att ta ett ganska långsiktigt ansvar från början, eftersom de människor man engagerar sig i inte tvingas flytta efter några få månader. Kommunala integrationsinsatser skulle kunna ske från dag ett, eftersom kommunpolitikerna inte skulle behöva oroa sig för att förlora sin investering i de här människorna när de ska göra om processen i nästa kommun. Dessutom ska det inte underskattas att flytt är en ganska uppslitande process, inte minst för barn, när den sker med tvång. Kort sagt: Det är varken resurseffektivt, legitimt eller önskvärt att ett antal kommuner agerar slussar för asylsökande. Det säger på sätt och vis sig självt att ingen vinst görs när en asylsökande som erhåller uppehållstillstånd i tvingas att flytta till bara för att byta plats med en asylsökande som gör den omvända resan. Tvärtom vore det mer önskvärt om en närhetsprincip blev vägledande, för det skulle såväl staten som kommunerna och de enskilda människorna spara både tid och pengar på. Därför vill jag ställa en uppföljande fråga till justitie- och migrationsminister . Varför tog man inte tag i problemet med dessa flyttar när man gjorde migrationsöverenskommelsen ? Var det därför att man då inte såg problemet – fanns det inte på bordet? Eller har omfattningen blivit känd först ? 3 Justitie- och migrationsminister (S): Först kan vi konstatera att vi nu är igenom mottagandekrisen som vi hade . Vi tog, som påpekade, emot 163 000 asylsökande , varav 114 000 september–december. Vi klarade av att ge dem tak över huvudet och mat för dagen , med något undantag. Men de allra flesta klarade vi av. hade vi 150 000 människor som väntade på att få beslut. har behandlat många av ansökningarna och i väldigt hög fart. har man fattat över 100 000 beslut och kommer nog att fatta uppemot 115 000 beslut sammanlagt, vilket är det högsta antalet . Det gör att köerna nu sjunker. Från det att vi hade 150 000 som väntade på beslut var vi nere i 80 000. Det är fortfarande väldigt många, men det är ändå en klar förbättring. Det visar på att det går åt rätt håll. 100 000 beslut har fattats , om bifall. Dem som får bifall tror jag att det kommer att gå bra för i . De kommer att gå ut på den starkaste arbetsmarknad som vi har haft i . Just arbetsmarknaden är jag inte särskilt oroad över. Däremot har det varit och är ett problem med den trånga bostadssektorn, nämligen att hinna bygga bort den bostadsbrist som vi förvisso ärvde från den borgerliga regeringen . Men situationen har blivit än mer utmanande när vi har fått väldigt många nyanlända som vi också ska ordna bostäder till. Vi har sett till att vända utvecklingen. Bara räknar vi med att det totalt sett kommer att byggas över 60 000 nya bostäder i . Det är en kraftig ökning med på bara och det högsta antalet . Vi håller alltså på att bygga i fatt. Men detta är annars den trånga sektorn. Jag ser nu att man gör väldigt mycket över hela landet för att klara det här. Men om vi ska klara det här måste alla kommuner ta emot – vi måste dela på ansvaret. Det kan inte bara vara de kommuner som har asylboenden som ska ta ansvar. Det kan heller inte bara vara socialdemokratiska kommuner som ska ta ansvar, utan alla kommuner måste vara beredda att ta ansvar. Därför var det en stor framgång när i samband med migrationsöverenskommelsen gav upp sitt motstånd mot principen att alla kommuner ska ta ansvar. Vi har en lagstiftning på plats. tycker jag att också ska leverera lite ledarskap i detta, för vi ser hur ett antal kommuner, till exempel och ett par andra i , inte vill ta sitt ansvar. Det vore bra om levde upp till sin del, för ska vi klara detta måste alla kommuner vara beredda att ta ansvar. Omflyttningarna är en följd av att vi har fattat alla dessa beslut och går ur en stor mängd boenden. Precis som pekar på bör det vara en princip att inom ramen för de kommuntal som finns försöka bereda plats för dessa människor i den kommun där de redan bor. En sådan närhetsprincip kommer vi att skriva in i regleringsbrevet, och det fattar vi beslut om . 4 (M): Jag tackar migrationsminister för svaret. Låt mig säga två saker angående detta svar. Det första gäller arbetsmarknaden och att de som får uppehållstillstånd i kommer att gå ut på en stark arbetsmarknad där efterfrågan är stor. Jag är tveksam till det. Det är inte för att jag är tveksam till om ekonomin i går bra, för det gör den. Så länge jobbskatteavdragen är verkningsfulla kommer ekonomin i någon mening att tuffa på. är generellt sett ganska bra på integration. I är vi bland de bästa. Men när det gäller just integration på arbetsmarknaden är vi bland de sämsta. Det har strukturella förklaringar, inte ekonomiska. Det andra gäller att ministern säger att det är moderatledda kommuner som behöver ta ansvar för mottagandet och leva upp till migrationsöverenskommelsen. Låt mig nyansera den bilden lite. Jag är inte säker på att regeringen håller sin del av migrationsöverenskommelsen. Man har lovat förenklade byggregler, men förslag är få och små. Lägg därtill att vi ser kommuner i just säga: Stopp och belägg! Vi kommer inte att klara vårt mottagande. Det säger inte bara moderatledda kommuner som och . Även har sagt stopp, och för sedan sa socialdemokratiskt ledda stopp, trots att man skrek att moderatledda kommuner var osolidariska. Jag skulle vilja säga att problemet kanske är mer Stockholmsbaserat än moderatbaserat. Nog om det. Angående närhetsprincipen för nyanlända är det förvånande att det, trots att det var välkänt, har tagit sådan tid. Interpellationssvaret innehåller till exempel denna text: ”tar över ansvaret för anvisning till kommuner avseende nyanlända. Regeringen bereder frågan om att , när det är möjligt inom ramen för kommuntalen, ska anvisa personer till samma kommun som de bott i . Regeringen avser att återkomma om detta.” Migrationsministern säger att ett regleringsbrev kommer . Det gör mig glad eftersom det betyder att arbetet är färdigt. Det är olyckligt om vi är överens om att en närhetsprincip för nyanlända är önskvärt och att det sedan går om intet när det försvinner i utredningar och beredningar. Vi borde inte behöva vänta på regeringens utredning om ett helhetsperspektiv för mottagandet när vi kan se ett specifikt problem med en lösning som är både ändamålsenlig och relativt lätt att implementera. Jag välkomnar därför att migrationsministern tar detta beslut och att han berättar om det . I övrigt hoppas jag att regeringen håller sin del av migrationsöverenskommelsen. I grund och botten är det en bra överenskommelse, men en förutsättning för att den ska vara verkningsfull är att alla parter håller sin del. 5 Justitie- och migrationsminister (S): Ekonomin går bra. Vi hade en tillväxt på , och är den uppemot 3 ½ procent. Har man en sådan stark tillväxt i botten lyfter också arbetsmarknaden. Arbetslösheten sjunker, långtidsarbetslösheten sjunker och ungdomsarbetslösheten sjunker. Vi har 100 000 lediga jobb. Det är fler lediga jobb än vi någonsin har haft, om vi ser tillbaka. Jag brukar ibland använda mig av något jag kallar tidvattenteorin. När vattnet stiger lyfter alla båtar, också de båtar som ligger lite djupare i vattnet. Det vill säga: Också de som står lite längre från arbetsmarknaden kommer att ha lättare att få jobb om hela arbetsmarknaden växer. Det är detta vi ser . Men det sker inte av sig självt. Det måste kompletteras med utbildningar så att den som går ut på arbetsmarknaden har rätt utbildning för att ta de jobb som växer fram. Det var inte jobbskatteavdragen som lyfte , tvärtom. Ju fler jobbskatteavdrag ni införde, desto högre blev arbetslösheten. Det var högre arbetslöshet när ni lämnade regeringsmakten än när ni tillträdde 2006. Det som lyfter är investeringarna i bostadsbyggande och infrastruktur samt satsningarna på skola, sjukvård och annat offentligt. Det har till exempel anställts 13 000 fler i skolan . Det är detta som har lett fram till den förbättrade arbetsmarknaden. Låt mig säga ett par ord om närhetsprincipen. Det var ett bekymmer att alltför mycket av mottagandet privatiserades under förra perioden. Man hade en alltför liten egen kostym med ungefär 25 000 platser. Resten fick man handla upp av och andra. När man ställdes inför en stor mottagningsutmaning fick man snabbt försöka köpa upp platser. Det ledde till att man till slut hade nästan 100 000 asylboenden. Det är detta som har lett till de stora omflyttningarna. har vi byggt ut mottagningskapaciteten och har många fler egna platser. Vi har också kontroll över inströmningen. Det gör att vi inte igen ska behöva uppleva den typ av omflyttningar vi nu ser. Vi kompletterar också med närhetsprincipen. 6 (M): Ministern talar om ekonomin som ett tidvatten. Jag skulle vilja kontra med en annan jämförelse. Det sägs att när tidvattnet drar tillbaka ser man vem som har badat naken. Jag menar att detta är signifikativt för den svenska ekonomin. I penningpolitiken är spjällen öppna, och vi har minusränta i . I finanspolitiken missar man överskottsmålet, och då gör en omskrivning av det finanspolitiska ramverket. När krisen kommer tillbaka – och det gör den, för konjunkturen går upp och ned – står ganska illa rustat för de utmaningar som kommer eftersom de strukturella problemen finns kvar. De doldes bara när tidvattnet var högt. Tillbaka till närhetsprincipen, som min interpellation ursprungligen handlade om. Det finns olika uppfattningar om hur många flyktingar ska och kan ta emot. Det finns de som är nöjda och tror att inget behöver göras. Det finns de som tror att gränsen kan vara öppen och att bostäder bara finns. Det finns de som vill tillbaka till det antal som var på tid. Det finns som sagt olika uppfattningar. Oavsett vilken siffra, nivå eller ambition man landar på borde man vara överens om att processen för dem som är här nu ska vara effektiv. Det tjänar samhället, individerna och staten på. Jag ser därför fram emot att migrationsminister inför en närhetsprincip för nyanlända. Det vore nämligen en riktig vinnarreform. 7 Justitie- och migrationsminister (S): behöver som sagt bara vänta på närhetsprincipen eftersom vi fattar beslut om regleringsbrevet . Angående bilden av tidvattnet: man i tidvatten är det stor risk att man drunknar. Det bör man passa sig för. Min poäng var att när vattnet stiger är det lättare för alla att få jobb. Om vattnet börjar sjunka måste det finnas någon som är beredd att hjälpa till. Det är därför vi har sådant som socialförsäkringar och en stark offentlig sektor. Det är min slutsats av denna bild också – det vill säga vikten av att ha en grundläggande generell välfärdspolitik. Den här naturbilden skiljer sig också från ekonomin i den meningen att vi i viss mån kan påverka ekonomin själva. Politiska åtgärder som vi vidtar påverkar den ekonomiska aktiviteten. Min poäng var att , då ni sänkte skatterna, kom det inte några jobb, utan snarare steg arbetslösheten. Jobben kommer när vi i stället använder det ekonomiska utrymmet till investeringar. Till exempel bygger vi bostäder, vi bygger ut infrastrukturen och vi satsar på den offentliga sektorn. Det är denna grundläggande ideologiska frågeställning som finns mellan socialdemokrater och moderater. När det gäller det vi pratar om, det vill säga närhetsprincipen och fördelning av asylsökande, måste alla kommuner vara beredda att ta ansvar för att detta ska fungera långsiktigt. Dessvärre är det nog i första hand moderata kommuner som inte har gjort detta och som heller inte så gärna vill göra det . Jag efterfrågar ett tydligare moderat ledarskap på den punkten. När det gäller frågeställningen om man ska kunna stanna i en kommun tycker jag att det är rimligt att försöka beakta det i så stor utsträckning som möjligt. Därför skriver vi in detta i regleringsbrevet nu . Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2016/17:164 om återvändandearbetet 8 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att fler personer som har fått avslag på sin asylansökan ska återvända frivilligt samt om jag avser att vidta någon åtgärd inom mitt ansvarsområde för att fler avvisningsbeslut ska verkställas. För att kunna upprätthålla en långsiktigt hållbar och human migrationspolitik är det avgörande att personer som efter en rättssäker prövning av asylskälen har fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut återvänder så snabbt som möjligt till sitt hemland eller till något annat land. Det höga antalet asylsökande innebär att antalet personer som ska återvända beräknas öka . Att uppnå ett mer effektivt återvändande är därför en viktig fråga för regeringen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra återvändandet. Fram till och med november månad har 17 859 personer lämnat , vilket är en ökning i jämförelse med . Ändringar i lagstiftningen har genomförts i syfte att fler personer som har fått avslag på sin asylansökan ska återvända frivilligt. förlorar ensamstående personer som huvudregel rätten till dagersättning och bostad om de har ett utvisningsbeslut eller avvisningsbeslut som fått laga kraft. I regleringsbreven till , och Kriminalvården har regeringen gett myndigheterna i uppdrag att effektivisera arbetet med att verkställa beslut om avvisning och utvisning. Regeringen har också tillfört ytterligare resurser till de berörda myndigheterna. pågår ett arbete inom departementet för att se över vilka ytterligare åtgärder som kan behöva vidtas med anledning av den redovisning av uppdraget som myndigheterna gjorde . Vidare har särskilda återvändandesambandsmän placerats ut vid utlandsmyndigheterna i , , , och som på plats ska stötta myndigheterna i arbetet med återvändande. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att utöka landets förvarskapacitet. är 100 nya tillfälliga förvarsplatser i drift, och redovisade en plan för en långsiktig ökning av antalet förvarsplatser. Regeringen presenterade ytterligare åtgärder för ett rättssäkert och bättre fungerande återvändande. De handlar bland annat om att polisen ska få möjligheter att genomföra arbetsplatsinspektioner för att kontrollera att arbetsgivare inte utnyttjar personer som inte får vistas i , om åtgärder för att kunna fastställa identiteten på personer som kan antas befinna sig i landet utan uppehållstillstånd och om förbättrade regler för förvar. De olika åtgärderna bereds , och konkreta lagändringar kan vara på plats och 2018. 9 (M): Jag vill börja med att tacka migrationsministern för svaret. Denna interpellation berör själva grundstenen i att ha en reglerad migrationspolitik, nämligen att ett ja är ett ja och ett nej ett nej. Den som har asylskäl ska få en i vårt land, och den som saknar sådana skäl ska återvända hem. har uppemot en kvarts miljon människor kommit till och sökt asyl. Det innebär att ett mycket stort antal av dem kommer att få uppehållstillstånd, men det innebär också att ett stort antal inte kommer att få det. Regeringen har själv i detta sammanhang pekat på att 80 000–100 000 människor kommer att få avslag på sina asylansökningar – en siffra som är helt unik för . Medan vi har denna interpellationsdebatt håller ett omfattande skuggsamhälle på att breda ut sig – ett samhälle där män och kvinnor lever i det allra djupaste av utanförskap och där barn föds in i detta utanförskap, med väldigt allvarliga konsekvenser. Vid årets ingång hade polisen 21 000 utvisningsärenden. bedömer att ungefär 46 000 personer kommer att gå under jorden kommande år efter att ha fått ett nej. Om man summerar detta handlar det om närmare 70 000 människor. Fundera på det – 70 000 människor! Det motsvarar ungefär storleken på en medelstor svensk stad. All erfarenhet visar att om man ska förhindra detta måste man sätta in insatser innan skuggsamhället har bitit sig fast. När det väl har gjort detta är det oftast svårt att lyckas hantera det. Det svar jag har fått av migrationsministern tycker jag ger intrycket att återvändandet nu förbättras. Det skulle jag säga är en sanning med stor modifikation. Det är lite samma vackert-väder-politik som ledde in i flyktingkrisen. Att fler återvänder hem är fullt naturligt mot bakgrund av att många fler har sökt asyl i . Det är så självklart att det egentligen inte skulle behöva sägas. kan en stor del av årets siffra förklaras av det faktum att fler personer har dragit tillbaka sina asylansökningar. skriver i sin prognos att de förväntas bli färre kommande år, och även antalet ogrundade ansökningar förväntas minska. Det är i och för sig bra, men det innebär också att det frivilliga återvändandet förväntas minska kommande år. Vi vet dessutom att återvändandet till och kommer att behöva öka. Det är länder som vi känner till ofta är svåra att lyckas verkställa utvisningar och avvisningar till. Om vi summerar kommer alltså det frivilliga återvändandet att minska. Detta medför att fler behöver verkställas med tvång. Det är den kritiska punkten. Låt mig citera ur regeringens egen budgetproposition: ”Antalet tvångsvisa utresta minskade med jämfört med ”. Detta innebär alltså att som fler får avslag på sina asylansökningar och fler går under jorden minskar verkställandet med tvång. Detta är väldigt problematiskt. Vi ser inga förbättringar vad gäller arbetet med tvångsvist återvändande, utan tvärtom ser vi en försämring som utmaningarna är större än . Hur hanterar man detta? Den överenskommelse som vi gjorde om slopad dagersättning är en viktig del. Det är en tydlig signal, men det är uppenbart att det inte kommer att räcka. Lika uppenbart är att de satsningar som har skett eller som ska ske på fler poliser kommer att vara otillräckliga. Jag kommer tillbaka till det. Jag vill ta tillfället i akt och säga att man måste vara väldigt tydlig under hela asylprocessen. Ekonomiskt bistånd ska inte gå till personer som har fått avslag på sin asylansökan och som alltså uppehåller sig utan tillstånd i landet. Att betala i väntan på resehandlingar kan vara okej, men att gå in och betala hyra som man gör i exempelvis eller som ministerns partikamrater i nu vill göra menar jag är fel väg. Jag skulle vilja ta tillfället i akt och fråga migrationsministern hur han ser på det faktum att hans partikamrater i flera större städer nu gör detta. 10 Justitie- och migrationsminister (S): Det är fascinerande att höra hur fortsätter att kritisera sin egen tidigare moderatledda regering. Han kallar det lite raljant för vackert-väder-politik. Det kan inte vara roligt för tidigare moderata statsråd att behöva höra, men det är en fråga som ni får reda ut mellan er. Det som ligger framför oss nu är framför allt två stora utmaningar. Den ena är etableringen av dem som får stanna. Jag tror som sagt att det kommer att gå bra för dem. De går ut på den starkaste arbetsmarknad som vi har haft . Vi bygger i kapp bostadsbristen, och vi har en mycket hög produktionstakt när det gäller bostäder. Den andra handlar om dem som inte får stanna. Grundprincipen är att om man har fått avslag ska man återvända hem. Antalet som lämnar har ökat, som jag sa i mitt svar. Det frivilliga återvändandet har ökat kraftigt. Det samlade antal som har lämnat uppgår som sagt till 17 800. Jag tror att uppemot 20 000 kommer att ha lämnat är slut. Det är en kraftig ökning i förhållande till . Dessutom är det inte fler som avviker. Om vi går tillbaka var det ungefär 10 000 som avvek – ungefär lika många som har avvikit . Det är naturligtvis inte bra när människor avviker, men är det rätt remarkabelt att inte fler gör det, när vi har så pass många avslag. Jag hävdar därför att återvändandet fungerar bättre . Varför fungerar det bättre? Jo, det gör det därför att vi har utökat resurserna till polisen och gett polisen ett tydligt uppdrag att genomföra och se till att fler återvänder. Vi har 100 nya förvarsplatser som vi använder. Vi har den nya lagstiftningen som innebär att man blir av med ersättning och boende, alltså det som vi kom överens om. Vi har sambandsmännen som vi har placerat ut.