prot · H30998 · 2016-04-26 00:00:00 — Det är klart att animaliebranschen kan få inrätta ett europeiskt köttinstitut om de vill, men varför ska det finansieras med offentliga medel? Är det verkligen någonting som den stöder, ? Jag vill också fråga överlag: Varför ska vi spendera mer pengar på det som vi vet smutsar ned vår planet och försämrar folkhälsan? Borde vi inte i stället se den nuvarande kris som finns inom jordbrukssektorn som en möjlighet – en möjlighet att ställa om till ett mer hållbart jordbruk och mer produktion av hållbara livsmedel? Det är dit pengarna ska gå, inte till det som smutsar ned och försämrar folkhälsan. Håller inte ministern med? 52 (M): Ett av de livsmedel som vi diskuterar i och med interpellation är mjölken. Mjölksektorn och mjölkmarknaden gick igenom en ganska stor förändring i och med att mjölkkvoten i Europeiska unionen avskaffades. För att sätta det i lite perspektiv: utan mjölkkvoter , till och med , var uppgången för EU:s mjölkproduktion . Det motsvarar en ökning på jämfört med . Det resulterade i att EU vägde in mjölk. minskade den svenska mjölkinvägningen enligt EU:s statistik . Om man tittar på vilka länder som drar nytta av de avskaffade mjölkkvoterna ser man att det är länderna i den nordvästra delen av . Stora producenter som , , och ökar sin produktion mycket. Men även mindre producentländer som , och ökar sin produktion. I siffror ökade sin produktion med , med och . Med pressade priser internationellt har EU:s uppköp av mjölk och mjölkpulver blivit ett mer intressant alternativ för mejerierna. såldes skummjölkspulver, SMP, till intervention och uppköp. öppnar EU ett nytt interventionsåtagande fram till och med september på maximalt . Det mesta, eller i alla fall hälften, av ökningen av mjölkproduktionen går direkt till interventionslagren. EU ger stöd till privat lagring av mjölkpulver. lagrades över SMP. har det lagrats över i privat lagring. Jag skulle vilja säga att det är tveksamt om det ligger i tangentens riktning att den inslagna linjen är gynnsam för svensk mjölkproduktion. Det tar som vi vet att ställa om mjölkproduktion. Det kanske är väl hårt att kalla detta för en EU-mjölkbubbla, men det är något i den stilen, och det kan få långtgående konsekvenser. Det finns två saker som landsbygdsministern lyfter fram i sitt interpellationssvar som jag tycker är lovvärda: Jag tror att regeringen är rätt ute när man talar om att det är marknadsorienterade lösningar som måste till, och de föreslagna åtgärderna måste ske inom EU:s ordinarie budget. Det är helt centralt att det sker inom budget. Även om man förespråkar marknadsorienterade lösningar och även om man säger att det ska vara inom EU:s ordinarie budget ser vi dock nu att produktionen ökar, och den ökar långt mycket snabbare än efterfrågan. Problemet växer alltså i magnitud. Även om man kan se i en lite längre tidshorisont att efterfrågan i världen ökar verkar de stora överskott som nämner inte kunna hanteras här och . Man talar om hur de kan hanteras, men det känns lite oöverstigligt att kunna få ett svar på när de kan hanteras. När jag ser siffrorna på ökad produktion och minskad efterfrågan känns det som att den tidpunkt när vi blir av med de stora lagren ligger långt efter det att landsbygdsministerns mandatperiod är slut. Det tycker jag är oroande. 53 Statsrådet (S): Jag ber om ursäkt för att ordet ”globalt” inte fanns med på min utskrift. Det har fallit bort av någon anledning. Det skulle givetvis ha varit där, för så är det i det svar som har kommit till kammaren. Jag har ingen förklaring till detta. har varit starkt pådrivande för marknadsorientering inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Det har vi varit , sedan vi gick med i gemenskapen. Vi har lång erfarenhet, och vi vet att omfattande marknadsregleringar leder till produktion mot stöd i stället för produktion mot marknaden. Jag är överens med om att vi måste ha de principer som guidar politiken i riktning mot mer marknadsinriktade lösningar. Jag är dock medveten om att situationen för mjölkbönderna är mycket utmanande. Det har varit en långvarig nedgång på mjölkpriserna globalt på grund av överproduktion men också på grund av obalans i världsmarknaden när det gäller importen till och , då denna kraftigt har minskats. Vi har ett ansvar, och jag har det som ansvarigt statsråd för dessa områden, för att vidta åtgärder för att hitta problematiska områden där vi kan överbrygga . Alla bedömare visar ju att en ökad global befolkning också kommer att innebära en ökad efterfrågan på denna typ av produkter. Den bedömning som experterna gör nu är att eller 2017 kommer kanske priserna att börja röra sig uppåt, men tyvärr inte . fattade man beslut om att gå in med nationella kuvert för att understödja mjölkbönder. finansierade detta , och det stöd som gick direkt till svenska mjölkbönder omfattade 155 miljoner totalt. I de diskussioner som förs om vilka åtgärder man nu ska vidta för att mildra den kris som råder finns många olika ingångar. position är att vi ska jobba för att få göra tidiga förskottsutbetalningar i både gårdsstöd och landsbygdsprogramstöd. Vi ska också jobba mycket mer med exportfrämjande åtgärder, forskning och utveckling. Vi ska hitta riskhanteringssystem och nyttja finansiella instrument för att minimera risker. har jobbat intensivt med exportfrämjande åtgärder, som har gett resultat. Vi har bland annat gått in med 10 miljoner för det exportgodkännande som och har. Vi har gått in med 3 miljoner för en permanent livsmedelsattaché i . Vi har jobbat med främjanderesor. Detta har resulterat i ett flertal godkännande av produkter i , och , och det kommer fler saker. Det handlar om att komma ut på nya marknader. Man höjer volymen, men det är inte på det sättet ett pris fungerar. Det skulle inte driva på produktionen i riktning mot stöd, utan det här är mer av att kunna hitta en balans i de marginalvolymer som kommer. Priserna för intervention är dessutom extremt låga – betydligt mycket lägre än de var förra gången man gick in med intervention. 54 (V): Jag tycker inte riktigt att jag fick svar på alla mina frågor. Min grundfråga är: Ska vi med gemensamma medel, alltså med , mina och andras skattepengar, subventionera verksamheter som vi vet leder till en produktion av sådant som ökar utsläppen av växthusgaser och försämrar folkhälsan? menar jag inte att alla måste sluta konsumera kött, men jag menar att vi i den rika delen av världen konsumerar för mycket kött. Vi borde äta mindre kött. Vi borde äta ungefär som man gör i och , nämligen mycket mer vegetabilier och mindre animalier. försöker EU uppenbarligen, uppbackade av , få resten av världen att leva precis på samma sätt som vi. Det, , tror jag inte är hållbart. Det funkar inte för planeten. Då kokar den över. Dessutom kommer vi att få miljontals nya fall av cancer och andra svåra folkhälsorelaterade sjukdomar. Om man tittar i förslag till arbetsprogram för att öka konsumtionen av jordbruksprodukter ser man klart och tydligt att av de pengar man går in med ska gå till just exportfrämjande saker. Man ska se till att människor i andra länder konsumerar mer, i synnerhet mjölk och kött. Det första landet som nämns på den här listan är just . Man pratar också om och och även om och . Jag vill upprepa min fråga till : Tycker verkligen den att vi ska lägga pengar på att få kineserna att äta mer av animaliska livsmedel? Jag skulle vilja att ministern släpper manus och bara svarar rakt ut vad han tycker i den frågan, för det är ändå inte så komplicerat. Och tycker ministern att vi med gemensamma medel ska bygga upp ett europeiskt köttinstitut? Som jag sa tidigare: Låt branschen bygga upp ett sådant om man vill göra det. Men ska vi gå in med gemensamma pengar och göra det? Det är pengar som i stället skulle kunna gå till att finansiera ökad produktion av hållbar mat, ekologiska livsmedel och så vidare. Jag skulle också vilja fråga om överskottet, som ministern nämner i sitt svar, som skapas då EU går in och stödköper stora lager av smör, mjölk, kött och så vidare. Ministern säger att det här överskottet ska säljas på den öppna marknaden. Men hur ska det gå till, , när det inte finns någon på marknaden som vill köpa det? Är inte risken överhängande att det blir precis som det har blivit tidigare när man byggt upp de stora lagren, nämligen att man dumpar överskotten i andra länder och förstör deras möjligheter att bygga upp en hållbar livsmedelsproduktion? Avslutningsvis vill jag säga att vi har ett stort problem i . Vi producerar bara hälften av den mat som konsumeras i landet. Vi borde producera långt mer. Vi borde ha en målsättning om att vi ska kunna producera den absoluta merparten av de livsmedel som konsumeras. Då menar jag att den här strategin med ett ensidigt fokus på export, export och export är helt felaktig. Jag önskar att vi kunde ha en strategi som i huvudsak bygger på att vi ska producera hållbara livsmedel för hemmamarknaden i stället för att lägga en massa pengar på export. Ministern får gärna svara. 55 (M): Det svenska jordbruket och livsmedelsproduktionen är en viktig del av den svenska ekonomin. Utöver betydelsen för jobb och tillväxt är jordbruket och industrin en grundförutsättning för en levande landsbygd. Lägg också till att man behöver gå i takt med jordbruket och industrin för att nå flera viktiga miljökvalitetsmål. Tyvärr tvingas många bönder på grund av en tuff ekonomisk situation avveckla verksamhet som man drivit . Till exempel har av de svenska mjölkföretagen lagt ned sin verksamhet . Livsmedelsproduktionen flyttas eller läggs ned till följd av att möjligheten att bedriva verksamheten här bedöms vara sämre än på andra håll, trots att vi har ganska goda naturliga förutsättningar för livsmedelsproduktion i . Så här borde det naturligtvis inte vara, men har politiken varit lite mer en del av problemet snarare än en del av lösningen. Politiska beslut har i ganska stor omfattning tillåtits skapa eller förvärra problem genom svenska särregler, höga skatter och en rätt omfattande regelbörda. Sammantaget innebär det här betydligt större kostnader för svenska bönder och livsmedelsföretag, och alldeles oavsett vad som sker i övriga Europeiska unionen är det tydligt att vi behöver vända den utvecklingen. För att göra ett avslutande medskick till ministern när han ändå är här i kammaren vill jag säga att utöver marknadsorienterade lösningar och utöver att EU:s interventioner ska rymmas inom EU:s budget är det hög tid att presentera en konkret strategi för bättre konkurrenskraft. Jag pratar såklart om livsmedelsstrategin. Det är hög tid, och förväntningarna är därefter. Alldeles oavsett vad som sker i EU är livsmedelsstrategin ett viktigt verktyg, och den ser vi mycket fram emot. 56 (KD): Tack, landsbygdsministern! Det är bra att vi har debatter om mjölkkrisen i riksdag och jättebra att det har kommit en fråga om det här. Det är viktigt att vi diskuterar detta, för det är någonting som påverkar mycket i vårt land. Vi fick nu veta att Arla kommer att sänka priset ytterligare med . Priset är nu alltså nere på en bottennivå på från . Det här kommer att påverka mycket. Det var dåligt före nedsättningen för många mjölkproducenter, och efter blir det sämre. Ministern var inne på det här med kvoterna och hur det påverkar . Vi vet att vissa länder producerar väldigt mycket mer mjölk just . Någon tog upp som exempel här. Det är precis så det är. Det är nästan en överproduktion där. I däremot har produktionen minskat ganska rejält. Min fråga till landsbygdsministern handlar om när kvoterna togs bort. Hur tänkte landsbygdsministern då? Jag vet att det är någonting som bestämdes långt innan, före den här regeringen och alltihop, men ändå: Vad tänker ministern om detta att kvoterna försvann och att mjölkpriserna nu är nere på de här nivåerna? Fem mjölkbönder slutar . Det var så innan också, naturligtvis, och du brukar skylla på den förra regeringen, och så kan det vara, men är det du som är minister, . Hur tänker du om det här? Om det här får fortsätta får det enorma konsekvenser för vårt land. Vi är vana vid att se betande djur och vid att det finns mjölkproduktion i vårt land, men vi kommer faktiskt att behöva vara beredda på att det inte är så . På grund av den kris som pågår nu kommer många att slå igen. Man hör nu att ännu fler kommer att slå igen , för om det kommer att fortsätta vara det här priset kommer det inte att funka. Mina frågor till ministern är alltså: Hur ser ministern på det som hände när kvoterna försvann? Vad finns det för ytterligare åtgärder som regeringen kan vidta? Hur går diskussionen bland ministrarna när det gäller att åtgärda detta på ett ännu bättre sätt? 57 Statsrådet (S): Jag har ingenting emot att människor äter mindre kött och framför allt att man äter mindre utländskt kött till förmån för svenskt kött, för svenskt kött är betydligt klimatsmartare. Jag har ingenting emot att jobba för att vi ska kunna exportera en klimatsmartare produkt. Vi har också fått den typ av tillstånd som jag nämnde i mitt inlägg i i . Det lilla landet var ett av fattigaste länder – vi behöver inte gå . Då hade vi inte mycket export. Det var exporten som gjorde att vi kunde bygga upp Välfärdssverige. Därför är det viktigt att vi är aktiva med frihandelsavtal och jobbar systematiskt med export. Marknadsobservatoriet är till för att samla in information kring priser och produktion och ge bättre grepp om marknaden. Det gör att vi bättre kan hantera vår export, och det är bra för . Sedan finns det ett stort tryck på kommissionen att vidta åtgärder för att mildra krisen som inte är marknadsorienterade. Den typen av åtgärder är det klart att motsätter sig. Vi har länge haft den gemensamma inställningen att jordbrukspolitiken måste vara mer marknadsinriktad. De interventionspriser som ligger på mjölkpriserna är så extremt låga att ingen kan producera mot dem. Det är ingen som producerar mot dem – tro mig, så är det. De ligger alltså på ca litern. Det är inget land som kan producera mot det, utan det är fråga om att jämna ut marginaleffekterna. Det vi i måste jobba för, vilket jag har nämnt, är mycket mer marknadsanpassade lösningar. Vi måste hitta nya marknader. Vi måste få fler exportgodkännanden. Vi måste jobba på att ta bort de tariffära handelshinder som finns. De frivilliga begränsningar vi också röstade ja till är ingenting som tar några pengar från EU:s budget, utan det är en kostnadsneutral sak. Är det länder som frivilligt vill begränsa sin produktion är det upp till dem. När det gäller kvoterna, som berörde, togs de besluten i stor samstämmighet. Det har inte varit aktuellt att riva upp de besluten jag har haft ansvaret. Inte vid något ministerråd har det nämnts att man skulle riva upp dem. Det långsiktigt viktiga är att vi får livsmedelsstrategin på plats. Jag är väldigt glad att alla partier numera ställer upp på att vi behöver en livsmedelsstrategi, och jag hoppas att vi kan anta den i stor samstämmighet. Som jag har nämnt tidigare behandlar propositionen en långsiktig livsmedelsstrategi, och med den kommer regeringen även att lägga fram ett förslag till ett handlingsprogram där det finns olika åtgärder för att nå strategins mål. Handlingsprogrammen kan givetvis se olika ut från tid till annan beroende på vilken regering som sitter vid makten, men en långsiktig strategi hoppas jag verkligen att vi kan anta gemensamt – utan partipolitisk prestige. 58 (V): Vissa kan nog tycka att en politisk debatt om ökande mjölk- och köttsubventioner – dessutom med pengar som kommer från EU – kan låta otroligt invecklad och ganska nördig, som man brukar säga. Jag tycker dock att detta är en viktig principfråga. När vi står och högtidstalar om att vi måste göra allt vi kan för att minska våra utsläpp samt se till att vi lever hälsosammare och att varje krona verkligen går åt rätt håll och bidrar till att uppnå våra viktiga miljömål tycker jag nämligen inte att det håller att EU lägger fram en strategi med ökade subventioner med syfte att öka konsumtionen av animalier – i synnerhet kött- och mjölkprodukter. När det gäller marknadsobservatoriet för kött, som landsbygdsministern talar om, vill jag återigen understryka följande: Om branschen vill skapa ett europeiskt köttinstitut välkomnar jag det. Men varför, , ska vi gå in med våra skattepengar och finansiera det? Det borde kunna svara på. Ska vi göra det, ja eller nej? Jag tycker att frågan är viktig, för det handlar om ett vägskäl. Ska vi lägga pengar på att fortsätta och göra mer av det vi har gjort , nämligen konsumera mer av animalier – vilket vi vet leder till ökade utsläpp och en försämrad folkhälsa? Eller ska vi i stället se till att lägga mer av våra gemensamma resurser på det som ställer om till produktion av hållbar mat, mer av vegetariska livsmedel och mer av ekologiska livsmedel? Det är ju där vi borde investera pengarna, inte i det gamla. Vad säger ministern om det? 59 (KD): Jag tackar ministern för svaret. är det ju val, vilket vi vet allihop. Vi brukar då prata om en levande landsbygd. Det är någonting vi alla brukar tala om. Vi vet också att en levande landsbygd innebär att det finns företag. har många företag på landsbygden med lantbruk att göra, och många av de företagarna är just mjölkbönder. Vi vet att fem mjölkbönder slutar , och när priset nu är nere på 2,44 vet vi att många ytterligare kommer att lämna branschen . Det är en kris som man kan säga inte har varit så djup någonsin i vårt land. Jag tänkte fråga ministern hur lågt han och regeringen anser att mjölkpriset kan bli. Det nere på 2,44 , vilket är bottennivåer. säger man att det kan gå ned ytterligare framöver. Min fråga är om det förs samtal med parter. Vi vet att det högnivåmöte ministern hade innehöll olika bitar. Det var samtal med mejerier, lantbrukare, banker och andra aktörer, affärer med mera. Är det fortsatt så att man har samtal om hur vi ska rädda svensk mjölkproduktion? Det är nämligen det som är huvudfrågan. Om den kris som pågår får fortsätta kommer vi inte att ha många mjölkbönder kvar i vårt land. 60 Statsrådet (S): Jag ska börja med fråga om hur lågt priset kan bli. I en marknadsekonomi, som vi har, tror jag inte att politiker ska säga att priset ska vara si eller så. Det styrs i stället av marknaden – av tillgång och efterfrågan – oavsett om vi talar om mjölk, bilar, stolar eller bord. En marknadsekonomi fungerar så. Jag hoppas att inte vill ha en ekonomi där politiken bestämmer de delarna. talade om ekologiska livsmedel. Det är jätteviktigt att vi ökar produktionen av ekologiska livsmedel, och det är därför den här regeringen har gått in med 200 miljoner mer i Landsbygdsprogrammet – för att stimulera fram mer ekologiska livsmedel. Vi har nämligen en jättestor import av det, och vi har faktiskt förutsättningar att själva producera ekologiska livsmedel i betydligt större utsträckning. Detta är ju konsumentdrivet; efterfrågan ökade 2015, så här finns en efterfrågan. Jag tror på svenskt jordbruk, och jag tror på svensk mjölkproduktion. Det är just , men befolkning och välstånd väntas öka. Det gör att produkterna kommer att efterfrågas. Det gäller att nu hitta system för att mildra krisen, och jag tror ändå att det är marknadslösningar vi måste ha, inte att producera mot stöd. Det är ingen lösning som håller långsiktigt. När det gäller marknadsobservatoriet är det inte marknadsstörande på något sätt. Det kan i stället öka transparensen i marknaden för små och stora aktörer och för små länder. Det underlättar också exporten. Det är alltså någonting jag välkomnar. Jag kommer att fortsätta att driva på för än mer marknadsinriktade lösningar när det gäller dessa frågor. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . § 16 Svar på interpellation 2015/16:552 om vildsvin och viltskador 61 Statsrådet (S): har frågat mig om anledningen till att regeringens planerade proposition om vildsvin och viltskador ännu inte överlämnats till och när jag avser att överlämna propositionen. Dessutom har frågat vilka förslag till åtgärder jag tänker föreslå för att minska skadorna som vildsvinen orsakar. har slutligen frågat om jag står fast vid uppfattningen att jägare inte ska ges möjlighet att sälja vildsvinskött, i begränsad omfattning, direkt till konsument. lämnade ett delbetänkande Vildsvin och viltskador – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt (SOU 2014:54). Betänkandet har remitterats och synpunkterna från remissinstanserna har gjort att ytterligare överväganden krävts. Vissa frågor har behövt analyseras djupare. Därför har ytterligare underlag tagits fram av som har remitterats och våren. Vi räknar nu med att kunna lämna en proposition . Därmed räknar jag med att vi kommer att ha regler för utfodring som ett verktyg för att minska de skador som vildsvin orsakar. Regeringen aviserade arbetet med en nationell livsmedelsstrategi i budgetpropositionen . Utgångspunkten i arbetet med livsmedelsstrategin är att det finns en stor potential i den svenska livsmedelproduktionen och efterföljande led. Här ser regeringen att viltkött har förutsättningar att möta en ökad efterfrågan. Viltkött är en naturlig råvara som även är en uppskattad råvara för privatpersoner och krögare. Vildsvinskött skiljer sig dock från annat viltkött genom att vildsvin kan bära på trikiner och genom att de är svåra att slakta på ett hygieniskt sätt. Vildsvinsjakt förekommer även under varma årstider, vilket ställer krav på kylförvaring av kropparna i väntan på svar på trikinproverna. Dessutom har en hög förekomst av parasiten Toxoplasma gondi upptäckts hos vildsvin av forskare på SLU. Förslag till förenklad försäljning av vildsvinskött har lagts fram. De praktiska och ekonomiska konsekvenserna av ett sådant försäljningssystem visade sig dock vara sådana att förslaget inte fick stöd för att tas vidare – inte ens av jägarna själva. Förenklad försäljning bedömdes inte heller bidra till att minska antalet vildsvin. För att det ska finnas en efterfrågan på vildsvinskött måste hanteringen vara sådan att konsumenternas förtroende för köttet inte skadas. Bedömningen är tills vidare att vilthanteringsanläggningarna har bäst kapacitet att avsätta säkert vildsvinskött på marknaden. 62 (M): Tack, ministern, för svaret! Att skapa en bättre fungerande vildsvinsförvaltning är oerhört viktigt. Vi ser att stammen har vuxit och alltjämt växer väldigt snabbt i , att utbredningen ökar och att vildsvinen finns på allt fler platser i vårt land. Från Alliansens sida gjorde vi en hel del på det här området under våra i regeringsställning. Bland annat gjordes reformer i syfte att underlätta jakten och öka det som kanske är absolut viktigast för att skapa bättre förvaltning, nämligen samverkan. Vi tog också initiativ för att på olika sätt försöka förbättra avsättningsmöjligheterna. Av konkreta åtgärder som genomfördes kan till exempel nämnas att man nu får använda fast belysning vid åtelplats. Vildsvinen är nattaktiva, och den åtgärden gjorde det helt enkelt lättare att jaga men också säkrare att jaga. Vi har också gjort att det har blivit enklare att få tillstånd för bildförstärkare i sitt vapen. Det är två förändringar som är konkreta och som handlar om att skapa en såväl effektiv som säker jakt, herr talman. Detta räcker trots allt inte, och det är bakgrunden till att jag har ställt den här interpellationen och till att jag också har haft interpellationsdebatter med landsbygdsministern i det här ämnet. Mer måste göras, för skadorna är väldigt stora, inte minst i mitt eget hemlän och i . Där ser vi att vildsvinen orsakar betydande skador för jordbruket men också många trafikolyckor och att en hel del villaägare får se sina gräsmattor och trädgårdar uppbökade. Tyvärr konstaterar jag att ministern i svaret egentligen inte gav särskilt många exempel på konkreta åtgärder som han och regeringen förbereder för att minska problemen med vildsvinsskador och för att skapa en bättre fungerande förvaltning.