prot · H30965 · 2016-02-10 00:00:00 — Jag är väldigt förvånad över att den rödgröna regeringen har haft en ganska tyst röst just i fallet och faktiskt också i fallet . Det har mest handlat om meningsutbyten i denna kammare, där några av oss har diskuterat med och lämnat in skriftliga frågor. Mot den bakgrunden är det ändå positivt att regeringen vill att ska granska vad som händer i landet just . Men jag är intresserad av hur långt den rödgröna regeringen är beredd att gå mot länder som bryter mot EU:s grundläggande värderingar om demokrati och mänskliga fri- och rättigheter. Det handlar om att granska och syna men faktiskt också att straffa. Jag vill veta vad utbildningsminister syn är när det handlar om att våga införa ekonomiska sanktioner mot länder som trampar på EU:s grund. 16 Utbildningsminister (MP) replik: Låt mig först motsäga den verklighetsbeskrivning som gör. Jag delar inte beskrivningen av att den skulle vara tyst om utvecklingen i vare sig eller . Såväl utrikesministern som för den delen andra ministrar som har ett aktivt utbyte med länder, till exempel kulturministern, har varit mycket aktiva i diskussionerna om vikten av yttrandefrihet, vikten av organisationsfrihet och vikten av att man upprätthåller EU:s grundläggande värden och de grundläggande demokratiska värden som är under diskussion. Frågan som ställer är hur långt regeringen är beredd att gå. Jag tror nog att förstår att det i det känsliga läge som vi är i nu – där välkomnar en granskning av utifrån kommissionens uppdrag som väktare av – vore olyckligt att ha en diskussion i varje EU-parlament om vilka straffmekanismer enskilda regeringar skulle vilja använda mot ett enskilt land en sådan granskning pågår. Jag konstaterar att innehåller ett antal mekanismer för att hantera det man uppfattar som brott mot EU:s grundläggande värden, och är såklart principiellt berett att använda de mekanismerna utifrån den arbetsordning som finns. Just nu är vi i skedet att gör den granskning som vi välkomnar. 17 (L) replik: Det var ett svagt svar, utbildningsminister . Om du hade följt den debatt som har förekommit bland EU-ministrarna i hade du noterat att ekonomiska sanktioner har varit en mycket levande politisk fråga, där många faktiskt har vågat tycka och tänka fritt och utveckla sina åsikter. Vi kan nu konstatera att i strukturfondsstöd i långtidsbudgeten ska ta emot , så var den stora vinnaren. Det är ett land som struntar i flyktingsolidaritet och som går långt i att utmana pressfriheten och det fria ordet. Det är inte heller vilket land som helst, utan det är ett av EU:s största länder, med nästan 40 miljoner invånare. Det har varit en lång och tydlig debatt kring inte bara politiska sanktioner utan också ekonomiska sanktioner. Vill den rödgröna regeringen vara den tydliga rösten för frihet i världen måste man också våga diskutera det. Ska EU‑länder kunna inkassera och strunta i varför man byggde den här unionen och dess värderingar? Där måste kunna vara tydlig. Är du bredd att våga lyfta den frågan? Jag säger inte att det skulle genomföras eller i övermorgon. Men vågar du tycka att man ska gå vidare, så att det inte bara blir en ganska feg debatt, som vi har haft om på europeisk nivå, utan att man också vågar ta i med hårdhandskarna? Money talks – det vet vi i EU-politiken. 18 Utbildningsminister (MP) replik: Låt mig, också som svar på den förra repliken från , understryka att jag tycker att gjorde ett mycket gott arbete som EU-minister i den föregående regeringen. I det arbetet ingick också att såsom regeringsföreträdare uttrycka sig på det sätt som man ser är det bästa för att uppnå största möjliga resultat, i det här fallet för de mänskliga rättigheterna i den granskning som görs av , och vi har också i det sammanhanget diskuterat . Jag tror inte att det hör dit att använda hot i kammare för att vinna inrikespolitiska poäng. Jag är övertygad om att aldrig sysslade med sådant som EU-minister, och det tänker inte heller jag göra. Vi har ett ömsesidigt beroende av varandra inom EU. Det är själva poängen med EU och det som gör att EU kan ha verktyg i den här typen av situationer. Där finns mekanismer för att till exempel använda ekonomiska verktyg när länder bryter mot regler som är byggt på. Vi är självklart beredda att använda de mekanismerna om en sådan situation uppstår. Men i det läge som vi är i nu pågår det i fallet en granskning, i och med en dialog med kommissionen. Det pågår också en dialog inom ramen för arbete i som har inletts på begäran. Det viktiga nu är att följer de rekommendationer som till exempel kommer fram till. Det är den process som vi är i . Principiella ställningstaganden till de mekanismer som finns i har vi, men i fallet inväntar vi dialogen och vad den leder fram till. 19 (V): Jag vill bara yrka bifall till reservation 2 i ärendet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 7 Lag om fritidsbåtar och vattenskotrar Lag om fritidsbåtar och vattenskotrar betänkande 2015/16:TU8 Lag om fritidsbåtar och vattenskotrar (prop. 2015/16:64) 20 (V): Jag vill inledningsvis säga att vi i stöder regeringens förslag till ny lag om fritidsbåtar och vattenskotrar. Under de som har gått sedan den nuvarande lagen trädde i kraft har mycket hänt på området, inte minst vad gäller miljö- och säkerhetskrav. Det är också positivt att det nu är på gång att det ska bli förarbevis och åldersgräns för vattenskotrar, även om det inte tas upp i just det här sammanhanget. Det är något som har kämpat för länge, då vattenskotrarna ställer till mycket problem och även olyckor. Det är viktigt att reglera dem just när det gäller säkerhetsaspekter. Men det skulle också behöva säkerställas att vattenskotrarna inte påverkar vattenfaunan. Djurlivet tar skada av det kraftiga undervattensbuller som vattenskotrarna förorsakar. I samband med att det ska tas fram en ny lag för vattenskotrar och fritidsbåtar vore det lämpligt att redan från början lyssna på Havs- och vattenmyndigheten, som påtalar att undervattensbullret har negativ påverkan på livet i havet. Det är en ny aspekt som man kanske inte tänker på i första hand. Vi brer ut oss mycket på jorden. Det här är en av många störningar som vi orsakar djurlivet. Enligt många forskare är vi nu inne i antropocen, en ny tidsålder efter holocen, där det är människan som är den är starkaste geologiska kraften. Med detta menas att vi påverkar naturen mer än naturen påverkar sig själv. Till exempel fraktar vi lika mycket grus och sand som hela världshaven med våra lastbilar när vi bygger väg, betonghus med mera. Detta föranleder att vi måste bli planetskötare, som miljöprofessorn myntade i sitt Sommarprogram , som var det Sommarprogram som hade flest lyssnare . Att bli planetskötare innebär att vi helt enkelt måste samverka med naturen. Vi måste fundera på hur den fungerar och bygga samhället i samverkan med naturen. Detta nyår upptäckte jag hur stressade fåglarna var vid fyrverkerierna. Det är inte bara tama djur som blir stressade utan även de vilda djuren. Vi tar en mycket stor plats i naturen. I och med klimatförändringarna kommer ekosystemen att ha svårare att samverka. Arter kommer att övervintra på olika nya sätt, och olika arter får nya levnadsmönster eftersom de anpassar sig på olika sätt till uppvärmningen. Detta skapar förskjutningar i ekosystemet. Hela livsväven på jorden är ett nätverk av olika arter. Detta minskar så att säga resiliensen, det vill säga motståndskraften i ekosystemen. Detta kommer i slutändan att drabba oss själva. Det kan till exempel röra vårt eget brukande av naturen. När olika arter blir stressade, minskar i antal eller kanske dör ut kommer vi till exempel att få minska vårt skördeuttag från haven. Detta kan röra såväl fiske som andra födokällor och ge stora problem för oss själva. Vi lever trots allt av naturen, även om vi har glömt bort det eftersom vi lever i en civilisation där vi inte har kontakt med den källa som vi hämtar våra resurser ifrån. Lag om fritidsbåtar och vattenskotrar I samband med att den nya lagen tas fram borde man därför ställa krav på att vattenskotrarna inte ska bidra till skadligt undervattensbuller. Det är inte rätt att här hänvisa till att det inte får läggas en börda på branschen. Vi måste faktiskt bygga ihop ekonomi och ekologi. De måste vävas ihop till en helhet, så att det blir resilient och hållbart i längden. Vi kan inte fortsätta att tänka på kortsiktig ekonomi, utan vi måste börja tänka på långsiktig resurshushållning så att vi mår bra tillsammans här på jorden både med varandra och med andra arter. Vi skulle också vilja att det nu tas fram föreskrifter för eldrivna vattenskotrar och fritidsbåtar, eftersom de finns att tillgå . Det är viktigt att de också hamnar i regelsystemet så fort som möjligt för att en utveckling av dem ska gynnas. Jag yrkar bifall till vår reservation. 21 (S): debatterar vi trafikutskottets betänkande 8 om lag om fritidsbåtar och vattenskotrar. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen med anledning av motionen. Betänkandet avser ett EU-direktiv som ska implementeras i svensk lagstiftning. Lagändringen innehåller regler om konstruktions- och tillverkningskrav för fritidsbåtar och vattenskotrar. Förslaget syftar till att säkerställa att hälsa och säkerhet för personer och egendom eller miljö inte äventyras. Det innebär också kontroll av tillverkare, importörer och andra aktörer på marknaden för att kontrollera efterlevnaden och därmed möjliggöra fri rörlighet inom EU för fritidsbåtar och vattenskotrar. Det är ett fullharmoniseringsdirektiv, vilket innebär att man inför lagstiftningen utan att införa några speciella tillägg för . För detta finns det majoritet i utskottet. , Vänstern, har väckt en motion som dessutom avser att minska miljöpåverkan som undervattensbuller och att stimulera till en ökad användning av eldrivna fritidsbåtar och vattenskotrar. Detta är i sig mycket lovvärt, och många skulle nog uppskatta om det blev tystare både här och där. Som dykare kan jag vittna om att det även skulle uppskattas under ytan. Utvecklingen går framåt med olika typer av motorer och drivmedel. Länge var utombordsmotorerna de som släppte ut mest föroreningar. Men nya typer av motorer tas fram, och efter hand som man byter till nya motorer förändras detta. Vår kollega har roat sig med att leta efter gångbara motorer som skulle kunna fungera som huvudmotorer för fritidsbåtar. Men det var inte någon framgångsrik inventering. Hon blev inte riktigt nöjd med gångtid och kapacitet, som hon uttryckte det. kommer från en medelstor kustkommun och har även tittat lite på hur det skulle kunna se ut med laddningsställen för fritidsbåtar i hennes kommun. Kommunen har ca 1 700 båtplatser, och många som hyr båtplats kommer från platser utanför men har ändå valt att hyra en båtplats i på grund av närheten till skärgården och det öppna havet. Lag om fritidsbåtar och vattenskotrar Småbåtshamnen där hennes familj har bryggplatser är den största småbåtshamnen. Där finns det 600 platser. Merparten av bryggorna är långa flytbryggor eller fasta bryggor där det finns landel dragen i början av bryggorna. Hälften av öarna är obebodda – det är det fria friluftslivet som använder dessa öar – och hälften av öarna är bebodda. Så vad gör man om man befinner sig ute till havs och kör slut på bränslet? Man kan förstås ta med sig en dunk. Men det krävs ändå en rejäl utbyggnad, annars måste jag ställa frågan: Vem får tanka sin båt inför helgen och lämna bryggan? Då kan vän av ordning säga att det går att snabbtanka. Ja, men det bränner ut batteriet fortare. Slutligen mynnar detta ut i var vi ska satsa resurserna. Var behövs de bäst? Vi diskuterar ofta i utskottet om det ska vara fråga om alla fordonsslag eller om vi måste prioritera. Vi brukar konstatera att det är prioritering som gäller. Jag ser fram emot att få fortsätta att diskutera denna utvecklingsfråga med branschen och i utskottssammanhang, men jag anser att den inte hör hemma i denna lagstiftning. 22 (M): är ett av världens mest båttäta länder. Vi har en båt per åtta vuxna i vårt land. Det gör att vi har strax över 900 000 fritidsbåtar i . tillbringar ungefär 2 ½ miljon vuxna svenskar någon del av sin sommar i en fritidsbåt. Båten är viktig i vårt land. Att åka båt är också ett bra sätt att njuta av den fantastiska natur som finns i och att använda sig av den allemansrätt som få människor på denna planet är förunnade. Båtlivet är också en miljardindustri i vårt land. Med underleverantörer har ungefär 12 000 personer sin försörjning från båtbranschen. I sammanhanget kan det vara väl värt att komma ihåg att båtlivet i sannolikt är, lite beroende på hur man mäter, världens säkraste båtliv. Vi har olika typer av båtliv i världen, och det är därför lite svårt att jämföra alla länder. Men bland de länder som är jämförbara med kan vi med fog hävda att vi har världens säkraste båtliv. Och inte bara det, det blir också allt färre människor som mister livet på sjön. Det är en bra utveckling på alla sätt och vis. Den föreliggande propositionen är en följd av EU:s fritidsbåtsdirektiv. Den nya lagen ska säkerställa att fritidsbåtar och vattenskotrar uppfyller goda miljö- och säkerhetskrav men även att vi har en bättre marknadskontroll och bestämmelser om alla aktörers skyldigheter inom båtlivet. I slutändan innebär det ökad konsumentnytta och ökat konsumentskydd. Det är alltså bra för alla båtägare och framtida båtägare att vi får detta på plats. Jag tycker att det är bra att från engagerar sig i miljöfrågorna. Jag välkomnar alla sådana initiativ. Därför är det glädjande att vi har en bra utveckling på området. Båtmotorerna blir allt renare och förorsakar allt mindre buller, vilket inte minst de som njuter av båtlivet tycker är bra. Man vill ha mycket av lugn och ro när man är ute på sjön. Lag om fritidsbåtar och vattenskotrar Det är bra att vi får gemensamma regelverk i . är ett alldeles för litet land för att kunna påverka miljön i det stora. Vi måste få många länder som sluter upp kring just miljökrav, bullerkrav med mera. Det är bra i det som EU har enats om i fritidsbåtsdirektivet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till propositionen och avslag på följdmotion. I detta anförande instämde (M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 8 Ett särskilt straffansvar för resor i terrorismsyfte Ett särskilt straff-ansvar för resor i terrorismsyfte betänkande 2015/16:JuU17 Ett särskilt straffansvar för resor i terrorismsyfte (prop. 2015/16:78) 23 (): Det är bra, för att inte säga helt nödvändigt, att på sitt bord har konkreta förslag för att kriminalisera terrorismresor och finansiering av sådana. Vi stöder också utskottets förslag, vilket inkluderar ett tillkännagivande om att det ska vara möjligt att återkalla eller tillfälligt dra in passet för den som på sannolika skäl är misstänkt för att förbereda eller påbörja en resa i terrorismsyfte. Det senare är en praktisk åtgärd som kan vara väldigt bra i vissa givna lägen. Det är förvånande för mig att vi inte har regeringspartierna med oss i den saken. Därutöver yrkar jag bifall till reservation 2, som handlar om att lagstiftningen ska ses över eftersom vi måste säkerställa att den fungerar effektivt. Den är komplicerad och den är inte helt enkel. Just därför är det viktigt att redan nu bestämma att vi följer upp den. diskuterade vi här i kammaren en ny strategi mot terrorism. Den är liksom tidigare strategier en övergripande beskrivning av många olika insatser och åtgärder som görs eller behöver göras för att samhället ska stå starkare mot terrorism. Över tid är det så att individers, nätverks och olika organisationers sätt att agera på för att leva upp till sina extrema och våldsbejakande idéer förändras. En gemensam nämnare är att man vill skrämma, hota och med våld skapa förutsättningar för att forma samhället efter egna värderingar – vanligtvis långt ifrån sådant som handlar om grundläggande mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och öppenhet. Jag behöver inte påminna kammaren eller åhörarna om de attentat som i närtid har tagit livet av många oskyldiga människor. Berättelserna och bilderna om fruktansvärd grymhet och total avsaknad av empati och respekt för andra upprör och skrämmer. Det är också terroristernas syfte. Därför ska man naturligtvis inte ge dem för mycket utrymme av den delen. Ett särskilt straff-ansvar för resor i terrorismsyfte Det är människor som begår de här dåden, och de är farliga. Samhällets uppgift och vår uppgift här är att arbeta för att förebygga och bekämpa terrorism och terrorister – att ta hotet på allvar. Bakgrunden till dagens ärende är den rekrytering av personer från som sker till terrorismverksamhet utomlands. Närmare 300 personer har rest till eller för att ansluta sig till väpnade grupper. Propagandan och rekryteringsstrategierna via internet är omfattande och uppenbarligen framgångsrika. Vi vet att en del av dem som har åkt är döda. Det är kanske det mindre problemet. Några har återvänt och rest igen. Andra kan tänkas återvända till med erfarenheter, kunskaper och/eller uppdrag att använda de kunskaperna här eller på något annat håll i världen. På motsvarande sätt ser det ut i många andra länder. Terrorism verkar över nationsgränserna. Därför krävs det att länder samarbetar. FN har också antagit en bindande resolution om kriminalisering av just terrorismresor. Kammaren diskuterade alldeles kommissionens arbetsprogram; inom EU pågår också ett viktigt arbete för att bekämpa terrorismen. har vi ett förslag på bordet som har föregåtts av en noggrann beredning. Det är bra. Avvägningarna både vad gäller utformning av lagstiftningen och när det gäller påföljder är viktiga. Det finns invändningar på vissa punkter; det framgår av reservationerna. Vår uppfattning från moderat sida är dock att huvudförslaget är bra. Svårigheterna kommer framför allt att ligga i utredning och bevisning. Vi anser också att det ligger ett värde i bred enighet när det gäller försvaret av det fria och öppna samhället. Sedan får vi följa upp det hela och se om det är effektivt nog och om vi behöver skärpa till oss i något hörn eller göra någonting annat. Men det är viktigt att nu ta detta steg och få lagstiftningen på plats. Från moderat sida är vi emellertid bekymrade över att lagstiftningen kan leda till sämre förutsättningar för Säkerhetspolisens underrättelsearbete genom information från signalspaning. Den frågan har diskuterats i ett helt annat sammanhang, vilket vi påminner om i ett särskilt yttrande. Det finns därför ingen anledning att ta det en gång till här. Vi konstaterar också att detta är fråga om ny lagstiftning som kriminaliserar handlingar i ett tidigt skede och som inkluderar finansiering på ett bredare sätt. Det är inte okomplicerat. Därför finns det anledning att göra som vi gör med tillkännagivandet – att bestämma oss för en uppföljning och översyn relativt snart, så att vi säkerställer att detta, som ändå är väldigt svårt, blir rätt. var en stor dag. Då gjordes en överenskommelse mellan , , , , och om åtgärder mot terrorism. l den ingick frågan om lagstiftning och straffansvar för resor med terrorismsyfte och en skärpning av straffsatserna för terrorfinansieringsbrottet. Detta är något som vi moderater länge har drivit. Överenskommelsen innehåller fler åtgärder, och några är på gång. Vi moderater kommer noga att följa upp överenskommelsen, och jag är lite bekymrad över några frågor. Vi är till exempel överens om att hemlig dataavläsning ska utredas och att direktiven ska beslutas om . Samtliga partier i överenskommelsen skulle ges möjligheten att påverka direktiven. Tiden går fort. Vi skriver nu mitten av februari, och det är kvar tills det ska fattas beslut. Ännu har vi inte sett något utkast. Kan regeringens företrädare ge något besked om när direktiven kommer för synpunkter och diskussion? Ett särskilt straff-ansvar för resor i terrorismsyfte Vi var också överens om att tydliggöra kommunernas ansvar ”för ett strukturerat och konkret arbete med att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande grupper”. Det inkluderar hur man möter återvändare. Man kan följa serie som har funnits i . Där pekar tidningen på hur det ser ut i praktiken, och man får inse att de här människorna återvänder till just kommunerna. De kommer inte ensamma, utan ibland med barn som har fötts i verksamheten. De har påverkats av händelser som vi inte ens vågar tänka oss in i. De kommer till , , , eller och hamnar här. Det är alldeles självklart att det är just i kommunerna man då måste ha en beredskap för hur man ska arbeta. Jag undrar: Vilka åtgärder har regeringen nu vidtagit för att tydliggöra för kommunerna att de ska bereda detta arbete? Jag vet att det är mycket varierande och fortfarande på ett stadium som inte håller för den verklighet som vi ska möta. För tids vinnande nöjer jag mig med att ta upp bara två av de punkter som finns i överenskommelsen och där vi väntar på lite aktivitet. kommer också fortsatt att ta arbetet mot terrorism på stort allvar. Vi kommer att följa upp varje del av överenskommelsen, och vi är beredda att göra mer där så behövs. Det är viktigt att samhället står upp starkt mot denna typ av kriminalitet och att vi försvarar det öppna och fria samhället i varje stund och . I detta anförande instämde (M). 24 LAWEN REDAR (S): Vad gör vi när samma idéer som har försökt utplåna visionen om oss har kommit tillbaka, när det börjar sätta sig i hederliga människors näthinna, när språket plötsligt förändras, när människans vilja till förståelse och tillit alltmer begränsas och när slutsatserna landar i att vi är så pass olika att vi kan leva sida vid sida med ömsesidig respekt? Vad gör vi när det är pluralismen som blir hotet och inte enfalden, när vi lever så segregerat och ojämlikt att stereotypa berättelser blir den andres sanning, när fördomen blir så djupt rotad att vi till slut börjar känna hat och mobiliserar oss mot varandra och blir övertygade om att vi med våld har rätt att utplåna mångfalden? Det här var det som hände i . , som först var engagerad i Fremskrittspartiet och sedan i det mer högerextrema forumet Nordisk.nu blev slutligen radikaliserad i sin ultranationalism till den grad att han utförde kanske värsta och mest brutala terrordåd i modern tid. Varför jag tar upp det här, herr talman, är för att terrorattentatet fortfarande kryper in i skinnet på mig. Måltavlan var och , de norska socialdemokraterna, som han hävdade var orsaken till det mångkulturella samhället som skulle bekämpas. 69 personer mördades på Utöya och 110 skottskadades. Ett särskilt straff-ansvar för resor i terrorismsyfte Mycket av Breiviks ideologiska grund går även att utläsa i höstens attentat i . Platsen där unga hipsters, aktivister, hiphopare och kulturintresserade av olika härkomster och sociala bakgrunder blev måltavla för terrororganisationen dåd. Terroristerna riktade inte sitt hat till högerextrema antimuslimistiska krafter i utan mot konsertlokalen , känd för att vara progressiva hjärta med besökare av olika härkomster och boende i olika delar av staden. Slutsatsen av dessa avskyvärda terrordåd är att det är det öppna, demokratiska mångfaldssamhället i sig som verkar utgöra det största hotet mot det totalitära samhälle som terroristorganisationer och terrorister vill skapa. Deras ideologi grundar sig i att mörda dem som agerar för mångfalden eller lever i den. I och attackerar Daish minoriteter såsom judar, kristna, shiamuslimer, kurder och ezidier i syfte att skapa den så kallade rena staten – en ideologi inte långt ifrån Breiviks eller den svenska högerextremismens. Därför måste kampen mot terrorismen vara en kamp mot brottet i sig men också dess grundläggande orsaker och ideologi. Internationellt sett handlar det om att bekämpa terroristorganisationerna tills de faller. Det gör vi genom att delta i den internationella koalition som bildats i syfte att militärt bekämpa Daish men även Boko Haram.