prot · H40910 · 2016-09-28 00:00:00 — Det viktiga för att minska tudelningen är naturligtvis att se till att alla människor får bättre förutsättningar och bättre kunskaper. Det kommer att kräva stora resurser som i sin tur kräver att fler är med och bidrar på olika sätt – inte skattesänkningar eller lönesänkningar och inte att lägga ned Arbetsförmedlingen! Regional anpassning av arbetsmarknads-utbildning 20 (L) replik: Jag har ungefär samma definition av enkla jobb som statsministern hade i sitt tal , och han tillhör dessutom parti. Han gav då näringsminister i uppdrag att sammanföra fackförbund och arbetsgivare för att hitta en lösning för fler enkla jobb. Jag hade tyckt att det hade varit bra om det fungerade – då hade vi inte behövt ta upp det i talarstol. Men det var bara det att facket sa nej. Vilket samhällsansvar är det? Vad säger man till de människor som befinner sig i etableringen hos Arbetsförmedlingen men som har låg utbildning och som snabbt vill komma in på arbetsmarknaden? Vad säger man till den stora gruppen arbetslösa, många av dem nyanlända och långtidsarbetslösa? Bland dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen är födda utanför . Vad säger man till de 150 000 personer som just nu befinner sig i mottagningssystem? Många av dem kommer sedan att få uppehållstillstånd. Många av dem kommer från krigsområden – från , från , från . Det är människor som sannolikt inte har haft möjlighet att skaffa sig en ingenjörsexamen, en sjuksköterskeexamen eller en juristexamen till följd av diktatur, krig och sönderfall, till följd av institutioner som inte levererar. Vad säger till dem? Jo, man säger: Vi ska inte förändra någonting. Om jag ska vara uppriktig tror jag inte att vi kommer att klara detta i om vi inte klarar av att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Vi kommer att permanenta ett utanförskap. Vi kommer att pressa nya generationer nyanlända och ungdomar utan gymnasieexamen ut i periferin, längre och längre bort, i en större och större nyfattigdom. Och så kommer vi att få den här debatten, och siffrorna och kurvorna kommer att fortsätta att bara peka nedåt. Då kommer att stå här fortsättningsvis och säga: Vi ska inte göra någonting. Men jag tror inte att det är lösningen för . Vi står inför betydande problem som vi måste kunna hantera. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 7 Fler elever i fler skolor betänkande 2016/17:UbU3 Fler elever i fler skolor (prop. 2015/16:184) 21 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation i ärendet. Fler elever i fler skolor Som man frågar får man oftast svar. Den här frågan dök upp mitt i av den flyktingström som var . Då fick friskolorna frågan om de kunde tänka sig att ta emot av de ensamkommande och låta dem gå före i kön. stod man med rasiststämpeln i högsta hugg, i förväntan om att de skulle säga nej – då skulle man klappa till med den. Men friskolorna fick säkerhetsventilen. De kunde gå med på detta frivilligt. På en friskola med en lång kö och ett gott rykte, som de troligtvis har arbetat upp , tror jag att de flesta rektorer inser att det är att begå självmord. Att låta någon annan gå före i kön i är inte något som är svenskt. Är det något som vi är duktiga på i så är det att stå och köa. Friskolorna lever oftast på att de har ett gott rykte. Att aktersegla personer som har stått i kö länge kommer inte att tas emot på ett bra sätt av föräldrar och elever. Är det något som fortfarande har kvar är det ett gott rättspatos, herr talman. Att regeringen driver den här frågan är inte förvånande, med tanke på att de faktiskt vill ha bort friskolorna, även om de inte säger det öppet. Men att Alliansen ställer sig bakom detta förvånar mig kraftigt. Jag får inte riktigt ihop politiken. När ställde sig positiva till detta hade de ännu inte satt ned foten i den här frågan. har de bytt fot och vänt kappan efter vinden, herr talman, och sådant som stod här och sa eller år sedan är helt plötsligt moderatpolitik. av de ensamkommande som kom till ljög om sin ålder. Efter en åldersbestämning här i kanske det inte finns något behov av att fälla något som friskolorna har kämpat med att bygga upp . Om vi till exempel, som , gör en skönstaxering av dem som har kommit och verkligen åldersbestämmer dem är jag, herr talman, säker på att problemet skulle vara bra mycket mindre än . Sedan finns den mumsiga lilla saken att friskolorna skulle göra detta frivilligt. Men när man samtalar med friskolorna verkar trenden inte vara så stark att de hoppar på det tåget, framför allt inte de seriösa friskolorna, som är etablerade och har köer . Men, herr talman, en återrapport om detta inför valet kanske vore trevligt att se. Det kanske visar sig att återigen hade rätt i den här frågan. Jag misstänker att det inte är speciellt många friskolor som kommer att hoppa på det här tåget, framför allt inte de seriösa. De friskolor som däremot har tomma platser kanske ser sin chans att öka antalet elever. Men det är friskolor utan kö. Friskolor med kö är däremot oftast väl etablerade, och har de, herr talman, slagits hårt, framför allt i röda kommuner, där de mer eller mindre har försökt tränga sig in. De ska nu helt plötsligt peka ut vilka som ska få stå åt sidan. Detta är inget positivt. Men, herr talman, jag ska ju inte vara orolig, för har ju sagt här i talarstolen och i tv att det inte är någon fara och att absolut inga elever ska behöva stå tillbaka. Då är det lite konstigt. Om det finns 5 procents överkapacitet i friskolorna , varför har de friskolor som har köer med uppemot 100 000 elever inte besatt de platserna? Ett annat intressant faktum – jag hoppas att de flesta partier tar till sig det här – är att många friskolor är etablerade i de så kallade utanförskapsområdena. Det betyder att andra generationens invandrare, som har skött sig och stått i kö länge, herr talman, nu trängs ut av nyanlända ensamkommande. Snacka om att sätta människor mot människor! Fler elever i fler skolor Jag ser detta tydligt exempelvis i köer i , och . Det är just de ensamkommande som tränger ut de andra barnen, och de barnen har inte svensk bakgrund, som man säger, utan det är ofta andra generationens invandrare. Det är nog inte den bilden som gemene man har av friskolor, men så ser friskolevärlden ut . Detta är tyvärr, herr talman, ensamkommande som vi inte ens vet hur gamla de är. Jag tar mig lite för pannan ibland och hoppas att går över så fort som möjligt så att vi återigen kan få kontroll på . Sedan vill jag passa på, herr talman, att tacka alla som har gratulerat mig på min födelsedag . 22 (S): Utskottet hade nog väntat sig att skulle stå här. Men han är tyvärr magsjuk och kan inte medverka, så nu får jag försöka axla hans mantel. Detta är en viktig proposition. Vi behöver bra skolor för alla våra nyanlända elever. Det är en förutsättning för att vi ska få en bättre integration i . Det är inte bra när alla nyanlända hamnar på samma skola, utan vi behöver få en mångfald, och det krävs att alla skolor hjälper till och tar hand om och ger utbildning till nyanlända. Bakgrunden till propositionen är välbekant för oss i utskottet. Vi fick en hård press på , när så många människor flydde för sina liv, från krig och katastrofer, för att söka ett annat land och en bättre tillvaro. Vi vill vara ett humant land. Vi vill vara ett solidariskt land som ställer upp för våra medmänniskor i nöd. Men det sätter en press på svensk skola att ta hand om så många nyanlända barn, som behöver utbildning. kom själva med en propå om att de ville hjälpa till. De ville vara med i integrationsarbetet. Vi vet också att SKL lämnade in en skrivelse om att det behövdes åtgärder för att se till att vi på ett bra sätt tar hand om alla nyanlända barn. Det är bakgrunden till att vi fick en överenskommelse mellan regeringen och de fyra allianspartierna om hur vi skulle kunna göra situationen bättre för alla barn och ungdomar som kom till . Jag är glad över att vi har en så stor politisk enighet i vårt utskott. Alla partier utom ett, nämligen , står bakom denna proposition. Jag är egentligen inte så förvånad, eftersom den paradfråga som ni sverigedemokrater driver och besjälas av är att minska och få stopp på invandringen. vill ni också göra det svårt för nyanlända barn att gå i skolan. Ni vill försvåra integrationsarbetet. Då vill hjälpa till i denna fråga, och alla skolor i vill hjälpa till. Men agerande är bara ett konkret bevis på den politik som SD besjälas av. Det är en viktig princip att vi har en öppen skola för alla, oavsett skolform och oavsett huvudman ska alla ha möjlighet att gå i en skola som är öppen för alla. Vi ska inte heller bryta mot diskrimineringslagstiftningen. Fler elever i fler skolor Det är viktigt att är ett humant land, ett land som solidariskt tar hand om och möter alla personers behov. Vi behöver hjälpa alla nyanlända barn för att de ska få en bra skolutbildning. Det är ett sätt att stärka integrationen. Vi vet alla att det inte är bra om likartade barn, elever, hamnar i samma skola. Vi behöver mångfald. Därför är det viktigt att skolor har elevgrupper som innebär att olika barn möts. Vi har haft ett problem när det gäller just fristående huvudmän. Det handlar om förskoleklass, grundskola och grundsärskola i denna proposition. Vissa fristående skolor har kösystem, och vi vet att man i vissa skolor behöver sätta barnen i kö väldigt tidigt för att de ska kunna få komma in där. Men vill fristående skolor också hjälpa till. Då måste vi se till att det sker en förändring av skollagen för att möjliggöra för alla att hjälpa till. Den proposition som vi diskuterar handlar om att man ska kunna göra förändringar i skollagen, så att det möjliggörs även för fristående skolor att hjälpa till i integrationsarbetet. Vi socialdemokrater hade gärna sett att vi kunde gå lite längre. diskuterar vi en proposition som framför allt siktar in sig på fristående skolor. Men vi har också kommunala skolor som vill hjälpa till, och vi har samma problematik där. Vi känner till från medierna att nyanlända elever kan hamna i en enda skola. Det blir då väldigt många nyanlända i en skola. Även inom forskningen sägs det att det inte är bra om vi inte får en blandning och en mångfald. Därför borde det även bland de kommunala huvudmännen vara möjligt att ta emot nyanlända och sprida ut dem i kommunen. Vi har en viktig princip som vi ska vara rädda om, och det är närhetsprincipen. Men det är klart att detta inte är någon enkel fråga att lösa. Den diskussionen tycker jag att vi måste gå vidare med. Vi har ännu inte kommit dit i våra överläggningar. Men jag tycker att det är viktigt att vi får principen att även kommuner ska kunna ta emot nyanlända elever och sprida ut dem bland kommunens skolor. Jag hoppas att vi får en fortsatt dialog om detta och att vi hittar en lösning. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 23 (M): Grunden för en god start i livet är en god utbildning. Den kanske enskilt viktigaste förutsättningen man får här i livet är vilka föräldrar man har. Men detta har vi en mycket liten möjlighet att påverka, både ur ett politiskt perspektiv och ur ett personligt perspektiv. Det är med utbildning som vi gemensamt faktiskt kan se till att vi lägger grunden för att alla, oavsett var man kommer från och oavsett vilka föräldrar man har, får en möjlighet att stå på egna ben och forma sitt eget liv. Detta, herr talman, är lika sant oavsett om man kommer från , eller . har oerhört många människor av olika skäl tvingats att söka sig en i på flykt undan förföljelse, krig och förödelse. Att är ett land som människor väljer att fly till och inte från, att det är här människor ser att de kan få möjlighet att förverkliga sina drömmar och bygga ett tryggt liv, är någonting som vi i grund och botten ska vara stolta över. Fler elever i fler skolor Till följd av att så många människor av olika skäl har tvingats söka sig till har självfallet även trycket på det offentliga ökat, när vi vill ge alla dessa människor, med ett liv präglat av oro, en chans att snabbt komma in i en någorlunda normal vardagslunk. Skolan är i detta sammanhang inget undantag. har många kommuner tvingats vara oerhört kreativa och anstränga sig mycket för att kunna leverera en så bra skolgång som möjligt så fort som möjligt till så många som möjligt. Låt oss också i denna kammare konstatera, eftersom vi ofta står och debatterar och kritiserar hur många kommuner sköter skolgången, att många kommuner har lyckats otroligt bra med att göra detta ganska betungande arbete under tid. Det betänkande som vi debatterar i kammaren handlar dock om att göra det möjligt för fler skolor att bidra i arbetet med att ta emot nyanlända elever. friskolor har länge varit kraftigt begränsade i sina möjligheter att vara med och bidra när det gäller att ta emot nyanlända och erbjuda dem skolgång. har friskolor fått ta emot enormt mycket kritik för just detta, trots att de i realiteten inte har haft någon möjlighet att själva påverka. Dagens förslag innebär att man möjliggör för friskolor att i större utsträckning vara med och delta i detta arbete. Dagens förslag dikterar inga villkor och ställer inga krav på friskolor. Det styr dem inte i hur de måste agera utan skapar, i enlighet med deras egna önskemål, en möjlighet för dem att ta emot elever när de finner det lämpligt, när de finner att de har möjlighet att göra det och när de finner att de har kapacitet att vara med och bidra. Det är friskolorna själva som får göra denna bedömning. Jag tror, till skillnad från vissa andra som har varit uppe i denna talarstol, att de också är fullt kapabla att fatta dessa beslut på egen hand. Jag förstår förvisso dem som uttrycker oro och som känner sig stressade över sin köplats. Men jag tror inte att det i realiteten kommer att vara något stort problem. Vi talar om en mycket liten kvot, och vi talar om en fiktiv begränsning där skolan, baserat på sitt maximala elevantal, får möjlighet att ta emot elever i enlighet med sin egen bedömning. Detta möjliggör, som sagt, för friskolorna att delta i detta arbete. Men det som kanske är ännu viktigare är att det i mycket större utsträckning möjliggör för kommunerna att faktiskt planera hur de på ett bättre sätt ska hantera mottagandet av nyanlända elever, då de är begränsade till att samarbeta inom ramarna för den kommunala skolan utan faktiskt kan samarbeta även med friskolorna lokalt. På det sättet behöver det inte bli någon konflikt mellan dem. Utmaningarna för att lösa skolgången för de många nyanlända eleverna är dock mycket större än vad som framgår av detta betänkande. Avsevärt mycket mer behöver göras för att vi ska klara av att möta de många utmaningar som vi ser för att se till att alla får en bra skolgång och för att se till att överbrygga de klyftor som vi faktiskt ser växa fram i fråga om kunskapsresultat och skolresultat. Att ge fler elever möjlighet att gå i olika skolor är bra. Men vi vet att en avsevärt mycket större begränsning i realiteten är att exempelvis skolvalet inte används i vissa områden och bland vissa föräldrar. Det upplevs i efterhand som att man hamnar efter. Ett aktivt skolval skulle kunna vara ett sätt för kommunerna att bättre arbeta med att bryta segregationen och se till att alla elever får en chans att välja skola. Fler elever i fler skolor Oavsett om man får välja skola eller ej behöver dock fler skolor bli bättre skolor. är resurserna i det svenska skolsystemet illa allokerade. Vi har inte de bästa lärarna i de skolor där utmaningarna är som störst. Därför skulle vi behöva rikta förstelärarreformen avsevärt mycket mer mot de områden där utmaningarna är som störst. Det viktigaste av allt, herr talman, och det som skulle göra störst skillnad för att stärka kunskapsfokus i skolan samt se till att alla – nyanlända eller ej – får chansen att gå i en bra skola, är att införa en riktig nolltolerans mot dåliga skolor. Det är inte rimligt att vi har skolor som år presterar dåliga resultat och inte klarar av sitt uppdrag att leverera en utbildning till eleven och ändå får fortsätta att driva sin skola. Skolor som misslyckas ska i första hand få stöd och hjälp att leverera bättre, men skolor som ändå inte klarar av att vända utvecklingen ska faktiskt inte få finnas kvar. I konklusion: Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet, men i enlighet med inlägg tidigare gör jag ett skarpt medskick till regeringen att väldigt mycket mer behöver göras. 24 (MP): Att ge alla elever en god start i livet är att erbjuda dem en bra och välfungerande skola. Utan en sådan är möjligheterna att lyckas ganska små. Regeringen har därför gjort stora satsningar på skolan för ökad kvalitet, bland annat genom fler pedagoger i klasserna. Regeringen satsar också på att göra läraryrket mer attraktivt för att fler ska välja att bli lärare och inte minst för att försöka få tillbaka dem som har lämnat läraryrket och som så väl behövs i våra skolor. Propositionen som ligger till grund för detta betänkande syftar till att ge friskolor större möjlighet att ta emot elever som har bott i än , det vill säga så att de inte har haft möjlighet att ställa sig i kö. Förslaget välkomnas av , Idéburna skolors riksförbund och Kunskapsskolan. har länge efterfrågat en ändring av lagstiftningen för att fler skolor ska kunna vara med och ta en del av ansvaret. Med den lagstiftning som finns är det jättesvårt för friskolor med kö och anmälningstid som urvalsgrund att ta emot elever som kommit till . Denna lag kommer att ge friskolorna möjlighet att göra det. De friskolor som inte har någon kö kan bereda plats för de elever som kommit hit, och de gör så i hög grad. Men vi vet att även många fristående skolor med kö gärna vill vara med och dela på ansvaret och ge fler elever som kommit till möjlighet att gå i dessa skolor. Det är ett viktigt steg framåt att fler skolor tar emot fler elever. Det ökar möjligheten till likvärdig tillgång till utbildning även för dessa elever. I den värsta flyktingkatastrofen sedan måste vi säkerställa att alla skolor som vill också har möjlighet att hjälpa till. Propositionen föreslår att en huvudman för en fristående förskola, grundskola eller grundsärskola som använder anmälningstid som urvalsgrund bör kunna ta emot en särskild kvot elever som ges företräde framför övriga sökande. Det handlar om att bäst utnyttja skolväsendets alla resurser. Fler elever i fler skolor Denna kvot bör avse elever som varit bosatta i än före starten av det aktuella läsåret och som därmed inte haft möjlighet att ställa sig i kön. Utredningen om utbildning för nyanlända föreslog en kvot som bör vara på av det totala elevantalet, vilket också är betänkandets intention. De kommunala skolorna har redan ansvaret att ta emot nyanlända, och det är fantastiskt att det nu är så många fristående skolor som vill – och får möjlighet att – dela det ansvaret. Mer kan dock behöva göras i fler skolor. Många kommuner arbetar redan för att fler skolor ska kunna vara med och dela på ansvaret. Kommunerna är skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning, och detta är ett sätt att förbättra nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Det finns anledning för kommuner att lära av varandra och ta vara på de goda exempel som finns runt om i landet. För att underlätta detta arbetar regeringen vidare på att uppfylla resterande delar av migrationsöverenskommelsen, exempelvis vad gäller att kommuner i högre grad ska kunna placera elever i andra skolor än de närliggande. Syftet är att bättre använda skolväsendets samlade resurser och därigenom ytterst främja huvudmännens förutsättningar att nå skollagens fastslagna mål. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 25 i (C): Det beslut vi ska fatta är ett viktigt beslut, och det är rätt beslut. Den enighet de flesta partier uppvisar i frågan visar väl att det är bra att vi nu får ytterligare ett verktyg i arbetet för en bra integration. Vi hade besök av utredaren i utskottet. gav en förtjänstfull genomgång av själva ärendet, så jag hoppar över den delen i mitt anförande. Man hade på sig, och det är otroligt viktigt att man följer upp med ytterligare förslag och ser till att verkligen bli så snabbfotad som man behöver vara för att möta alla de olika utmaningar som finns i detta. Det är lite synd att man inte redan till höstterminens start kunde vara framme med detta beslut, men träder det i kraft . Jag måste säga att det har varit oerhört spännande att se det stora engagemang som kommuner och landsting, och många andra aktörer på skolområdet har visat. De har sagt: Detta är en utmaning vi vill vara med och ta oss an. Vi vill vara med och ta oss an denna utmaning. Vi vill lösa detta och skapa en bra skola för alla barn – också de som varit i vårt land en väldigt . Det är relativt sällan vi behöver diskutera åldersbestämning på barn i , . Det ska väl sägas att detta gäller barn som kommer och är åtta, nio eller . Möjligheten för dem att tas emot snabbt i olika skolor är en väldigt viktig del för att lösa integrationen på ett bra sätt. Jag tror att vi är många som har varit ute och mött rektorer, lärare och elever – både sådana som har bott länge i och sådana som är nyanlända – och sett de utmaningar som finns. Det är inte lätt att göra på det här sättet , men det är rätt. Det handlar om att ge möjlighet till så många fler att nå de mål vi vet att de behöver nå för att lyckas på många olika sätt. Därför är det viktigt att de snabbt kommer in i den svenska skolan och snabbt får möjlighet att utveckla språket och alla de andra delar som är viktiga. Fler elever i fler skolor Själv har jag lite personlig erfarenhet kopplad till en familj som kom hit från . Det är klart att skolgången var oerhört viktig, och det har löst sig på ett fantastiskt bra sätt. De har kommit in snabbt. Men sedan handlar det också om på vilket sätt man kommer in i föreningslivets olika delar. Apropå att vi är så bra på att stå i kö är det inte så roligt för den som är nyanländ att stå i kö till handbollslaget heller. På många olika sätt kämpar verkligen föreningslivet i för att också vara en del av integrationen. Jag vill ändå uppehålla mig vid det som inledde debatten med. Han talade om att man skulle ha stått med någon rasiststämpel i högsta hugg om friskolorna inte ville ta emot nyanlända. Jag har en helt annan bild av verkligheten. Det var nämligen så att väldigt många friskolor sa: Vi ser att mångfald är ett tecken på att vi kan höja kvaliteten. Vi vill vara med. Vi kan se att vi hjälper integrationen, men vi ser det också som en del av professionsutvecklingen på vår skola att vi klarar av att hantera dessa utmaningar på ett bra sätt. Det blir så platt i debatten om det enbart ska handla om att ge plats. Vi måste ju också se den utmaning skolorna har, kopplat till att de utvecklar arbetssätt – att de blir duktiga på att arbeta språkutvecklande. Det gynnar alla barn att skolorna på olika sätt tar sig an den utmaningen och därmed blir bättre. Det finns många kommuner som har jobbat länge med detta också. Det beror inte på situationen , utan det beror på att man har haft ett stort mottagande . Jag vill nämna som en kommun där många skolor tar sig an utmaningen. Detta gäller inte minst skolorna på landsbygden, som kanske har platser över och som också ser det både som en möjlighet att ge plats och som en möjlighet att arbeta med integration på ett bra sätt. talade tidigare i debatten om aktivt skolval och valfrihet som viktiga delar. Naturligtvis behövs betydligt mer än detta för att vi ska kunna ta fler steg i rätt riktning. När man då – som – i princip kallar skolor som tar emot nyanlända för oseriösa gör det mig faktiskt väldigt ont. Jag har sett det stora engagemang som finns från friskolorna i det här arbetet, och det tycker jag att man ska lyfta upp, bejaka och ge bra förutsättningar. Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Jag ser fram emot att förändringarna kommer att göra att vi samlar de gemensamma resurserna på ett ännu bättre sätt för alla barns skolgång. 26 (V):