prot · H309116 · 2016-06-09 00:00:00 — Regeringen tittade på detta och redovisade sedan i skrivelse 75 hur man hade agerat. Man berättade att man hade avbrutit den del som handlade om och sett till att det blev ett bredare uppdrag som skulle handla om flyget i . Därmed tyckte regeringen att man hade fullföljt det hela. När skrivelsen sedan kom till trafikutskottet menade utskottet att regeringen inte alls hade gjort som ville. I en stor del av slutbehandlingen av uppdraget hanteras nämligen också . Därför stämmer det inte överens med tillkännagivande. Det vi i KU säger är att det är viktigt att regeringen har möjlighet till utredningsmakt och att det är viktigt att kan säga det den vill. Jag menar att utredningsväsendet fyller en extra viktig funktion i politiskt känsliga frågor. Det är genom att låta någon eller några ägna tid åt konflikterna och grotta ned sig i var konflikterna och enigheten finns som man kan komma vidare ur låsta positioner. Därför vill jag verkligen varna för att alltför snävt hållna negativa tillkännagivanden kan ge negativa effekter när det gäller att komma vidare i viktiga frågor. KU har landat i en helt salomonisk skrivelse. Jag ska läsa innantill: ”När det gäller vissa slags negativa tillkännagivanden kan det uppstå en situation som innebär att genom ett tillkännagivande uttrycker att regeringen inte ska föreslå en viss åtgärd som regeringen enligt 4 kap. 4 § RF har en grundlagsreglerad rätt att lägga förslag till . Eftersom tillkännagivanden är oreglerade kan de inte ta över regeringsformens bestämmelser. Regeringen har således att hantera tillkännagivanden, negativa och andra, under parlamentariskt ansvar.” Därmed vill jag att vi lägger skrivelsen till handlingarna. 6 (SD) replik: Vi är helt överens om de principiella förhållandena och vilka regler som råder rent formellt. nämner du, , att din ingång är att det är viktigt, just i politiskt känsliga frågor, att regeringen har rättigheten att starta utredningar och därigenom kunna belysa saker på många olika sätt. Det finns en poäng med det. Det har sina meriter. Jag tolkade det du sa som att det skulle få negativa konsekvenser om man på något sätt försökte begränsa den makten. Kan du se att det kan finnas situationer där det kan få negativa effekter att börja utreda i frågor där stabiliteten och förutsägbarheten väger tyngre än rättigheten för regeringen att börja röra om i grytan? Kan du se vilka praktiska konsekvenser det skulle kunna få för samhället i stort? 7 (MP) replik: Redogörelse för behandlingen av skrivelser Det kan säkert finnas negativa konsekvenser. Vi säger också att man måste ha parlamentariskt stöd. Det är det som det hela går ut på. Det jag menar är att det i frågor där det har funnits en stor politisk konflikt kan finnas all anledning att dra tillbaka utredningen, titta lite djupare på det och se hur man kan komma vidare och var man kan hitta nya majoriteter. Där tror jag att utredningsväsendet spelar en stor och viktig roll, för att kunna bryta låsningar som lätt finns i en talarstol eller en valrörelse. 8 (SD) replik: Jag har fått svar på min fråga. 9 (C): Vi i har granskat regeringens och riksdagsstyrelsens redogörelser, i vilka de beskriver hur de har behandlat skrivelser. De och vi i KU har följt upp vad som hänt med de tillkännagivanden som har beslutat att överlämna. KU betonar vikten av att regeringen anstränger sig för att undvika onödig tidsåtgång innan tillkännagivandena blir besvarade. KU redovisar i detta betänkande, under rubriken ”Frågor om tillkännagivanden och relationen mellan och regeringen”, vår syn på regeringens skyldig-heter när det gäller tillkännagivanden. Detta gör vi särskilt mot bakgrund av att regeringen i sin redogörelse framfört synpunkter på i några fall negativa tillkännagivanden, med innebörden att regeringen inte ska vidta en viss åtgärd. konstaterar att regeringen enligt konstitutionell praxis är skyldig att svara på alla tillkännagivanden. Om tidpunkt för svar har angetts i ett tillkännagivande ska svaret till lämnas av regeringen . Men svaret från regeringen kan vara att regeringen behöver eller en motivering för att regeringen på något sätt inte avser att tillgodose tillkännagivandet. När det gäller negativa tillkännagivanden konstaterar KU att regeringsformen går före konstitutionell praxis. Det innebär att inte kan hindra regeringen från att utreda och bereda ärenden eller från att lägga fram förslag till . Men ett negativt tillkännagivande från kan naturligtvis vara en signal till regeringen om att det inte är meningsfullt att lägga fram förslag med ett visst innehåll. Redogörelse för behandlingen av skrivelser Av redogörelsen framgår att totalt 183 riksdagsskrivelser inte var slutbehandlade /16. Av dem är 81 från tiden efter det att regeringen tillträdde. Det äldsta icke-besvarade tillkännagivandet är från /2000 och gäller en samlad redovisning av jaktfrågor. När det gäller icke slutbehandlade tillkännagivanden på område finns det flera frågor som jag själv har engagerat mig i genom motioner till . Det gäller bland annat dröjsmål hos myndigheter. Jag har påtalat orimligt långa handläggningstider hos myndigheter, bland annat för företag som söker tillstånd för att utöka sin verksamhet. Regeringen hänvisar till arbetet med en ny förvaltningslag, som är ute på remiss. Jag har motionerat om och har beslutat om ett tillkännagivande om en så kallad evenemangslista för tv‑sändningar som gör att fler ska kunna se på vissa tv‑sändningar. Regeringen lovar att återkomma med förslag om detta. Regeringen har tillsatt en utredning om samdistribution av tidningar och post som jag hoppas snart ska leda till en proposition. Ett tillkännagivande från om ökat driftsstöd till lågfrekventa dagstidningar anser inte vara fullt ut tillgodosett av regeringen. Men det redovisas inte av regeringen i redogörelsen. I budgetpropositionen har regeringen tagit med en höjning av stödet till tvådagarstidningar. Men eftersom lågfrekventa tidningar innefattar även endagarstidningar anser utskottet att tillkännagivandet inte fullt ut har tillgodosetts av regeringen. Utskottet påtalar det och förutsätter att regeringen återkommer i frågan, till exempel i budgetpropositionen . Jag är tacksam att vår vice ordförande i , , i debatten lyfte fram detta obesvarade tillkännagivande. Det ger mig gott hopp om att frågan ska få en snar lösning. Jag föreslår att lägger regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 9 Kommittéberättelse 2016 betänkande 2015/16:KU29 Kommittéberättelse 2016 (skr. 2015/16:103) 10 (S): I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse Kommittéberättelse 2016. I den lämnar regeringen en redogörelse för verksamheterna i de kommittéer som har tillsatts efter beslut av regeringen . Det gäller såväl traditionella kommittéer med uppgift att utreda vissa frågor som andra organ, oavsett om de är fristående myndigheter eller inte. betraktas de alla tillhöra . Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, redogörelser för deras arbete berättelsen avser samt uppgifter om kostnader för kommittéarbetet och fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna. tillsattes 74 kommittéer, vilket kan jämföras med 97 . avslutades 99 kommittéer. Motsvarande siffra var 69 kommittéer. Av regeringens skrivelse framgår att de totala kostnaderna 2015 var , vilket är detsamma som för . var könsfördelningen helt jämn, förutom i gruppen för ordföranden. Inom den gruppen har andelen kvinnor ökat till , vilket är positivt. Inom gruppen ledamöter har andelen kvinnor ökat till . Inom gruppen sakkunniga är kvinnorna i majoritet, med en andel på . I gruppen sekreterare och övriga är andelen kvinnor och fördelningen densamma som föregående år. Regeringen lämnar inte någon redogörelse över ålderssammansättningen i kommittéerna. Däremot konstaterar regeringen att i den uppföljning av kommittéernas ålderssammansättning som har genomförts ända har andelen ledamöter under legat relativt och uppgått till . Det anförs också i skrivelsen att det bör övervägas vilka åtgärder som kan vidtas för att öka andelen unga ledamöter i kommittéerna. En ny kartläggning för att följa upp detta planeras i . Utskottet föreslår vidare att avslår ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /16 om märkning av propositioner, med hänvisning till att berört utskott framgår på webbplats. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag, det vill säga att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionsyrkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 10 Verksamhetsredogörelser för nämnder Verksamhetsredo-görelser för riks-dagens nämnder betänkande 2015/16:KU28 Verksamhetsredogörelser för nämnder (redog. 2015/16:RAN1, redog. 2015/16:VPN1, redog. 2015/16:RAR1, redog. 2015/16:PN1, redog. 2015/16:ÖN1, redog. 2015/16:SN1 och redog. 2015/16:NL1) 11 (S): Betänkande KU28 behandlar de redogörelser för verksamheten som nämndmyndigheter har lämnat in, helt i enlighet med det regelverk som finns. Vilka nämndmyndigheter handlar det om? Jo, det är till ombudsmän och riksrevisorerna, , , , , och . De nämndmyndigheterna har var och en för sig och tillsammans betydelse för demokrati, ordning och reda samt transparens, men till allra största delen jobbar man i det tysta. Att dessa nämnder ska lämna sina redogörelser till härleds till beslut från både 2012 och 2013. Vi har tillämpat regelverket . Verksamhetsredo-görelser för riks-dagens nämnder Det finns inga absoluta krav i nuvarande regelverk på hur nämnderna ska göra sina redovisningar. I utskottet konstaterar vi att verksamheterna skiljer sig åt och att redovisningarna därmed kan se något olika ut. Men är det önskvärt att myndigheterna gör likartade redovisningar beträffande inkomster och utgifter, uppgifter för nämnden, antal sammanträden, ledamöter och så vidare – detta för att redogörelserna ska ge en heltäckande och rättvisande bild av nämndernas verksamhet. Denna ståndpunkt har haft och redovisat såväl 2015 som i sina betänkanden. Jag vill i detta sammanhang delge kammaren att riksdagsstyrelsen i går behandlade ett förslag med den innebörd som har uttryckt önskemål om . Riksdagsstyrelsen föreslår en ny lag om budget och ekonomiadministration för myndigheter som bättre stämmer överens med den budgetlag som vi har . Den nya lagen ska ersätta den gamla lagen, den så kallade REA-lagen . Utgångspunkten är att regelverket i fråga om ekonomi och administration beträffande både innehåll och språk ska överensstämma med vad som gäller för regeringen och dess myndigheter. Det innebär bland annat att man blir skyldig att göra en kostnadsredovisning för verksamheten. När det gäller ska detta regleras i en annan lag, lagen om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter – en lag med ett långt namn. menar att redovisningen från nämndmyndigheterna har varit tillfredsställande. Men med de kommande justeringar som riksdagsstyrelsen förslår kommer redovisningarna att bli än mer likartade och därmed mer överblickbara och ge en rättvisande bild. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 12 (SD): Vi har ingen reservation i detta betänkande men väl ett särskilt yttrande, som jag nu skulle vilja redogöra något för. En rubrik som ”Verksamhetsredogörelser för nämnder” låter måhända inte särskilt spännande eller ens kanske särskilt viktigt. Men bakom den något blodfattiga rubriken finns en ack så viktig rättighet som håller på att urholkas, nämligen valhemligheten. En av grundpelarna i en demokrati är rätten att stödja de partier och de politiker som man vill utan att behöva redogöra för detta offentligt. För oss som har äran att sitta i den här kammaren – i alla fall för de allra flesta av oss – började nog resan med att man hade ett visst samhällspolitiskt intresse, ett intresse som utvecklades och sedermera ledde till att vi sökte medlemskap i något av de politiska partier som vi representerar. De allra flesta av oss minns säkert hur det var då vi gick med på att ställa upp som kandidater för vårt parti i det lokala valet och hur vi resonerade om att gå från att vara anonyma och trygga som privatpersoner till att träda ut i offentlighetens ljus som politiska företrädare. Att ta detta kliv in i offentligheten innebär, förutom möjligheten att påverka samhället i politiska församlingar som denna och även lokala, en hel del uppoffringar. Vi har nog alla läst om saker som har hänt och hur politiker på olika nivåer har blivit utsatta för olika typer av hot, våld eller andra repressalier. Det kan säkert vara så att någon eller några av oss här har råkat ut för något liknande och kan känna igen sig i den situationen. Verksamhetsredo-görelser för riks-dagens nämnder Vi ska vara stolta över att valdeltagandet i är stort. Men vi ser också att det tyvärr finns problem att få människor att våga och vilja engagera sig i det politiska livet och ställa upp i dessa politiska församlingar som offentliga företrädare. Många väljer kanske i stället att stödja sitt parti på något annat sätt, exempelvis genom att skänka pengar. Detta har tidigare alltid kunnat ske helt anonymt. Många har nog valt att gå denna väg av skäl som de får redogöra för själva. Men av någon anledning har de valt att inte företräda ett parti, utan detta har varit ett sätt som har passat dem för att få gehör för sin politiska åsikt. Att göra detta anonymt har, som sagt, tidigare varit en absolut rättighet. Men denna rättighet har inskränkts genom att gåvor från privatpersoner enligt lagen om insyn i finansiering av partier ska redovisas till Kammarkollegiet, som i sin tur på sin hemsida redovisar identiteten och namnet på de personer som har gett bidrag till olika partier. I 2 kap. 2 § regeringsformen stadgas att ingen av det allmänna får tvingas att ge sin politiska åskådning till känna. Vidare stadgas i 2 kap. 3 § regeringsformen att ingen svensk medborgare utan samtycke får antecknas i ett allmänt register enbart på grund av politisk åskådning. har tidigare fått internationell kritik från bland annat gällande hur vi hanterar valhemligheten. Valfusk har kunnat konstateras, och i vissa fall har det ansetts vara så allvarligt att valet har fått göras om. Man har i till och med talat om att kanske behöva skicka valobservatörer till för att garantera valhemligheten och se till att valen går rätt till. För mig som sverigedemokrat och stark anhängare av demokrati är det skrämmande att se hur valhemligheten håller på att urholkas. Men eftersom det just nu finns en pågående utredning om hur bidrag till partier ska redovisas har vi alltså valt att inte reservera oss utan bara göra ett särskilt yttrande. Jag hoppas verkligen att den pågående utredningen kommer fram till att valhemligheten är värd att bevara. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 11 () betänkande 2015/16:UU14 () (redog. 2015/16:OSSE1) 13 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utrikesutskottets förslag. Det finns anledning att vara stolt över bidrag till som helhet men också till parlamentariska församling. Vi är finansiellt en av de stora bidragsgivarna till parlamentariska församlings arbete. Men framför allt är vi aktiva och följer en lång svensk tradition av att vara mycket aktiva och drivande i parlamentariska församling. Även har jag varit en av vicepresidenterna i församlingen och fått förmånen att som specialkoordinator leda den internationella observationen inför presidentvalet i . Men jag är långt ifrån ensam om att vara aktiv när det gäller att vara ute och valobservera. Den svenska delegationen till parlamentariska församling är den mest aktiva när det gäller att vara ute och observera val. Det är kanske den delen av parlamentariska arbete som internationellt sett vinner störst respekt och som vi är mest kända för. Det finns egentligen ingen annan organisation som lever upp till denna standard, denna omfattning och denna respekt på grund av den systematik som vi har inom parlamentariska församling när det gäller att på ett trovärdigt, väl organiserat och beprövat sätt sköta valövervakningar i olika länder. har varit ett speciellt år för som helhet. Det var bildades. hette organisationen , och den bildades . Det finns skäl att reflektera över dessa och reflektera över varför organisationen en gång bildades – alltså ESK, Europeiska säkerhetskonferensen, som blev , . – 1973 – fanns det två olika perspektiv på bildandet av denna organisation. Det var som ville hålla ihop de kommunistiska staterna, men det var också som såg en möjlighet att genom detta samarbete minska spänningarna i regionen och gynna ekonomiskt samarbete som skulle leda fram till olika sätt att förbättra den humanitära situationen för befolkningarna i . , senare, befinner vi oss i ett läge med stora spänningar. Då handlar det på den ena sidan inte om utan om och en del av närstående stater. På den andra sidan finns , med flera. är en inklusiv organisation. Det finns olika organisationer som har olika roller. Vi har tidigare haft en plats i och var en av dem som fattade beslut om att där till stora delar exkludera efter interventionen på , som var oacceptabel och alltjämt förblir fullständigt oacceptabel. Men det är skillnad mellan olika organisationer och olika roller. har i stället egentligen fått en vitalisering genom den konfliktsituation som vi befinner oss i. Inom fortgår samtalen, och det som kanske mest uppmärksammas är de samtal som förs genom den så kallade Minskprocessen och Minskavtalen. Också inom den parlamentariska församlingen fortgår olika former av initiativ för att främja avspänning, dialog och konflikthantering men också transparens och arbete för att främja demokrati och se till att de länder som är med i lever upp till de statuter som finns inom och som de faktiskt har förbundit sig att leva upp till. Jag jobbar intensivt just med , som har en lång resa framför sig att gå mot demokratisering och vara ett land som lever upp till de krav som vi ställer på ett land som som fullvärdig medlem av . Som jag nämnde är jag stolt över den svenska delegationen. Många av ledamöterna är flitigt ute och gör valobservationer, men de är också aktiva i den parlamentariska församlingens arbete. Vice ordföranden i delegationen, , är rapportör i ett av utskotten. var ordförande i . Vi har även andra som är mycket flitiga. Så har det varit över tiden. Olika generationer av svenska parlamentariker har bidragit mycket. Sammantaget innebär detta att det finns ett grundmurat förtroende för svenska ledamöter som agerar inom ramen för . Det är inte utan att konflikten har sökt sig in även i organisationen. Inför det årliga vintermötet i utsåg en ledamot från att ingå i landets delegation. Jag var en av dem som fick förtroendet att ingå i en så kallad credentials committee, en ackrediteringskommitté, som skulle granska ledamöternas rätt att närvara i församlingens arbete under vintermötet. Självklart fattade jag och mina fyra fem kollegor enhälligt beslutet att en ledamot från inte hade i den ryska delegationen att göra. skulle i alla fall inte erkänna denne som en person som hade möjlighet att delta i . Den ryska nomineringen avvisades med motiveringen att en parlamentsledamot måste företräda det nominerade landet för att få delta. Ni förstår att detta inte erkändes av oss. På sommarmötet i – ett möte som ägde rum på den plats där ESK, alltså , en gång bildades, nämligen i Finlandiahuset – kom konflikten upp . Som ni vet befinner sig ett antal representanter för på sanktionslistan. Här kom frågeställningen återigen in i , och den finska regeringen beslöt sig för att inte tillåta tillträde för ett par personer i den delegation som utsetts att företräda . Även om och parlamentariska församling är en inkluderande organisation även vi av de utmaningar som uppstår på grund av den konfliktfyllda situation som just nu råder. Vidare hade vi ett höstmöte i i , som är den senaste fullvärdiga medlemmen i . har skött detta med bravur. Landet är aktivt och har levt upp till många av de förväntningar vi har på detta nya medlemsland i . Delegationens medlemmar deltar även i en lång rad andra aktiviteter, och det kan vara särskilt viktigt att nämna ett par av dem. tar aktiva initiativ för att försöka sammanföra parlamentariker från till exempel och och på så sätt bidra till användandet av parlamentarisk diplomati för att hitta en väg framåt. Jag har själv talat om utvecklingen i på möte i , och det finns andra exempel på att våra ledamöter bjuds in för att tala om sina erfarenheter från arbete. Avslutningsvis vill jag säga att det är tydligt att och parlamentariska församling har fått en mycket vitaliserad roll. I ett läge där arenorna för kontakter och dialog blir allt färre är det nu många från länder med både frusna och pågående konflikter som verkligen ser som platsen för dialog. Kanske är förhoppningarna större än vad vi kan leva upp till, men av länder som , , , , och är det många som ser som en organisation och plats för dialog och samtal. 14 (M): Vi debatterar nu utrikesutskottets betänkande UU14 (). Precis som delegationens ordförande har sagt är den svenska delegationen till parlamentariska församling en väldigt aktiv delegation, herr talman. Vi deltar fullt ut i arbete, och vi gör det på de arenor som står till buds. Jag vill börja med att säga att innebar tjugofjärde session. Årets arbete bedrevs på temat Recalling the Spirit of , vilket refererar till som antogs . Tyvärr måste jag säga att innehållet i Helsingforsdeklaration är lika aktuellt , 2016 – liksom 2015, som är det år verksamhetsberättelsen handlar om – som det var 1973. Deklarationen tar upp punkter som är viktiga och angelägna i arbete.  att alla stater är jämlika  att det ska finnas en inneboende rätt för ländernas suveränitet  att länder ska avstå från hot om användning eller användning av makt  att varje land har okränkbar rätt till sina gränser och skydd för landets integritet  att hitta fredliga lösningar på meningsskiljaktigheter och tillämpa icke-intervention i interna angelägenheter  att ha respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter såsom frihet för tankar, samvete, religion och tro  att människor ska ha lika rättigheter och självbestämmande  att stater ska samarbeta och i god tro uppfylla förpliktelser gentemot internationell lag. Detta är precis vad arbete handlar om. Hur gick då till väga för att verkligen högtidlighålla och uppmärksamma temat Recalling the Spirit of ? Ja, bland annat genom att ge ett uppdrag till , det för freds- och konfliktforskning, som tog fram en skrift. Till grund för denna låg bland annat ett omfattande arbete där forskare och politiker involverats och seminarieverksamhet bedrivits i , , med flera länder. Detta visar att det arbete som bedrivs inom sker i samarbete. Det sker på flera plan för att vi ska försöka gå vidare med fredliga lösningar på stora problem, herr talman. arbete bedrivs inom de tre dimensionerna politiska frågor och säkerhet, ekonomi och miljö samt demokrati och mänskliga rättigheter. Politiska frågor och säkerhet har blivit en alltmer relevant och aktuell fråga på dagordningen. Det handlar om de konflikter som finns inom geografiska område. Det gäller inte bara sådant som den ryska aggressionen gentemot utan också det vi kallar frusna konflikter men som har blossat upp och i allra högsta grad är levande . Jag tänker då på konflikten mellan och . Här spelar en avgörande roll genom att mäkla fred och involvera parlamentariker men också genom att ha observatörer på plats i som ska arbeta för fred och säkerhet. Som nämndes tidigare av delegationens ordförande består av 57 deltagande stater, från i öster till och i väster. Detta är unikt. En organisation som spänner över hela 57 länder kan göra skillnad. Jag tror att vi kommer att få se mer av agerande på arenan .