prot · H40933 · 2016-11-23 00:00:00 — Det handlar också om att alla vi som har den fantastiska möjligheten att uttrycka oss i den offentliga debatten tar det ansvar som faller på oss att på ett balanserat sätt se till att debatten inte förråas. Motstånd mot frihandel och globalisering har funnits både i valrörelsen i och i valrörelsen i . Det är kanske inte så konstigt. Globalisering och frihandel har förbättrat livsvillkoren för väldigt många människor, men i vissa länder har vinsterna av globaliseringen fördelats alldeles för ojämnt. I , till exempel, har de reala inkomsterna för av befolkningen inte ökat . Då är det kanske inte så konstigt att stora grupper känner: Det här med internationalisering och globalisering är inget för mig och min familj. Det är kanske framför allt inte konstigt när de ser att andra människor i samma land har fått det väldigt mycket bättre. Den rikaste procenten i har sett sin inkomst öka . Den rikaste tiondelen har sett sin inkomst fördubblas. Statens budget 2017 Rambeslutet Det här är någonting som internationella organisationer har börjat uppmärksamma. och pratar nu om att regeringar behöver jobba hårdare för att göra tillväxten mer inkluderande, så att alla människor får ta del av vinsterna. Att höra den typen av argument från de internationella institutionerna, som kanske inte historiskt har varit förkämpar för en progressiv politik, är någonting nytt. Diskussionen har svängt i världen. Jag kan känna att det var , för detta har vi vetat . Ett samhälle där alla får möjlighet att växa, utvecklas, uppnå sin fulla potential och nå framgång i sitt eget liv blir också framgångsrikt. Rättvisa och goda förutsättningar för alla är inte bara moraliskt rätt och riktigt. Det är också ett ekonomiskt smart sätt att organisera samhället på. Men det kräver ett samhälle som ger de här förutsättningarna. Det handlar om att vi har bra förskolor med högt pedagogiskt innehåll och om att vi har en skola som ser varje barn och som ser till att det får utmanas och utvecklas. Det handlar om att de som vill lägga manken till får möjlighet till högre studier. Det handlar om att det finns någonstans att bo, att lönekuvertet växer i takt med att välståndet i landet växer, att det finns bra möjligheter att förverkliga drömmen om att starta ett eget företag, att vi har en trygg omsorg om våra äldre och fungerande stöd i perioder när det behövs, att vi har sjukförsäkring när vi blir sjuka och arbetslöshetsförsäkring när vi blir arbetslösa. Det handlar helt enkelt om bra förutsättningar för ett bra liv. Här har den svenska modellen levererat något helt annat än den amerikanska. i har även de fått ta del av välståndsökningen. Presidentvalet i och beslut att lämna EU kommer att påverka inte bara politiken utan även ekonomin. Därför är det bra att ekonomi står stark i den här situationen. Vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. Vi har en låg statsskuld, och våra banker är välkapitaliserade. Det är en stabil grund att stå på med en osäker omvärld. Dessutom pekar nu många indikatorer åt rätt håll i svensk ekonomi. Tillväxten i är just nu en av de högsta i . Den är högre än i och och är den högsta i . Sedan regeringen tillträdde har 120 000 fler människor ett jobb att gå till. Vi har den högsta sysselsättningsgraden i EU. Byggtakten har inte varit så hög sedan miljonprogrammets dagar. Vi har genom att föra en stram finanspolitik i det närmaste utraderat de stora underskott som vi ärvde . flyttade upp tre platser i sin rankning över världens länders konkurrenskraft. Den främsta anledningen till det var att vi flyttades upp 30 placeringar vad gäller offentliga finanser. IMF:s stora ekonomiska granskning av ger ett tydligt stöd för att den förda ekonomiska politiken är väl avvägd. Statens budget 2017 Rambeslutet Det är en bra grund att stå på när vi nu ska ta oss an de utmaningar som ligger framför oss. Även om arbetslösheten nu minskar ser vi att över 350 000 människor är arbetslösa som vi har 100 000 lediga jobb. Vi ser en bostadsbrist i närmare 250 av landets kommuner. Välfärdens verksamheter, inte minst skolan och vården, har brister. växer vår befolkning. Nya människor behöver få bostad, skolgång och arbete. På dessa områden gör regeringen stora insatser för att vända utvecklingen. Det är 50 000 fler utbildnings- och matchningsinsatser . Det är den största bostadspolitiska satsningen . Vi har den stora satsningen i höstens budget, de 10 välfärdsmiljarderna, som skapar en trygg välfärd runt om i hela landet. Därutöver har vi satsat 10 miljarder direkt riktade för att stärka den svenska skolan. Det är viktiga steg i rätt riktning. Men vi ser också en annan utmaning. har de flesta i fått det bättre ekonomiskt. Allra bäst har det gått för dem som redan hade höga inkomster. har andra fått stå tillbaka. Vi har sett klyftorna öka, och med ökade klyftor kommer en ökad otrygghet. Detta är självklart provocerande för dem som lämnas efter men också för dem som ser det hända. I tycker de absolut flesta om jämlikhet, och den svenska modellen bygger på att alla ska få ta del av välståndet. Därför blir jag – och många med mig, tror jag – arg av att höra om kvinnor som arbetat och kämpat i hela sina liv men inte får en pension som de kan försörja sig på. Vi blir provocerade av hur undersköterskor i får jobba dubbla turer som lönen är låg, och vi tycker att det är fel när ensamstående mammor inte kan betala avgiften till barnets fotbollsklubb. Det är inte ett sådant samhälle som vi vill ha. Det är inte ett vi känner igen. Här har politiken inte räckt till. Som socialdemokratisk finansminister är det mitt ansvar att göra min del för att vända den här utvecklingen, och vi har redan börjat. Vi har sänkt skatten för dem med de lägsta pensionerna, och vi har höjt bostadstilläggen. Vi har höjt underhållsstödet till ensamstående föräldrar och gjort en historisk satsning på välfärden. Detta är dock bara början. Här ska vi fortsätta att steg för steg skapa ett jämlikt samhälle – dag för dag, budget för budget, år för år, tills klyftorna äntligen börjar överbryggas igen. Därför var det intressant, om än inte särskilt förvånande, att läsa oppositionens budgetar. allra största satsning är som vanligt ett nytt jobbskatteavdrag som ger mest till dem som tjänar mest. Totalt uppgår de borgerliga partiernas samlade förslag på nya skattesänkningar till nästan . Man har höjt skattesänkarambitionen jämfört med förra årets budgetmotioner. Skiljelinjerna i svensk politik är alltså tydliga. Det vi ser är fyra borgerliga partier som vill sänka skatten, spara på välfärden, slakta miljöbudgeten, utförsäkra allvarligt sjuka människor, sänka a-kassan och dra ned på stödet till ett ökat byggande. Det är inte lösningen på de problem vi ser. Det är inte svaret på samhällsutmaningarna. Statens budget 2017 Rambeslutet Tittar man i stället på ser man att de vill avveckla den svenska modellen genom fortsatta privatiseringar, ohejdade vinster i välfärden och försämrad arbetsrätt. Dessutom vill de spara 10 miljarder på välfärd. Det motsvarar 20 000 undersköterskor. är också motståndare till generella statsbidrag till kommuner och landsting så att dessa kan avpassa åtgärder utifrån de lokala behov som finns. vill att det ska styras från och verkar mena att politiker i ska bestämma, snarare än människorna i , eller . Låt mig vara tydlig: Jag delar inte den uppfattningen. Jag tror att kunskapen och förmågan att själva bestämma finns runt om i landet. Oppositionens väg är inte rätt väg att gå. behöver inte fler skattesänkningar och nedskärningar utan tvärtom. Vi behöver investera tillsammans i samhällsbygget för att minska klyftorna. Bara så kan vi skapa ett som håller ihop. 82 (M) replik: För ordningens skull vill jag yrka bifall till de moderata reservationerna 1 och 6 i utskottets betänkande. Jag vill först säga att jag faktiskt håller med finansministern om en enda sak, och det är att jag tror att det krävs en mycket bättre fördelningspolitik i den globaliserade ekonomin än den vi har varit vana vid i och i . Det gäller , självklart. Det har alltid gällt i , men det gäller faktiskt också . Fördelningspolitiken kan inte i första hand bygga på mycket hög beskattning av arbete och mycket höga bidrag till dem som inte arbetar. Fördelningspolitiken i en globaliserad ekonomi måste bygga på att fler får tillgång till användbar kunskap och omställning när ekonomin förändras. Utan detta kommer väldigt många människor att halka efter och bli förlorare i den globala ekonomin. Allt fler ekonomer undrar hur det ska gå i när den lågkonjunktur som förr eller senare kommer faktiskt kommer. Vi är inne i en högkonjunktur just , och varnade och anslöt sig därmed till tidigare kritik från , och . Man ifrågasätter regeringens finanspolitik och påpekar att regeringen nu spär på underskott i en högkonjunktur när vi i stället borde spara inför nästa lågkonjunktur. har vi en situation där negativa räntor även gör penningpolitiken ganska maktlös nästa gång något slår till på allvar. Min fråga till finansministern är: Har alla de svenska expertmyndigheterna samfällt fel, medan regeringen har rätt? 83 Finansminister (S) replik: Det kan ju också vara så att de internationella bedömarna har rätt. Där har vi som sagt åkt upp 30 placeringar vad gäller offentliga finanser, enligt . IMF ger uttryckligt stöd för att regeringens politik är väl balanserad och väl avvägd i det här läget. Jag har faktiskt inte mött någon internationell bedömare som för fram synpunkter liknande dem för fram. Vi hade också ett överskott i de offentliga finanserna . ESV menar att vi har ett överskott även , så när pratar om underskott kanske han tänker på den förra mandatperioden, när han satt i regeringen och vi hade underskott . Statens budget 2017 Rambeslutet är resultatet med underskott med och med överskott med mig. 84 (M) replik: Det är intressant att regeringen i efterhand reviderar sina egna budgetar i oppositionsställning. Under i stort sett samtliga år när ni lade skuggbudgetar till vår budget hade ni större underskott. Dessutom är det fascinerande hur man kan glömma bort att vi har haft en finanskris, kanske antyda att vi aldrig mer kan få en kris. Min andra fråga handlar om att det är gott om utredningar just nu som antyder att regeringen vill göra det rejält dyrare att vara företagare och driva företag i . Vi ser skattehöjningsförslag för småföretagare i 3:12-reglerna. Vi ser finansskatt som slår mot just antalet anställda i finansiella företag. Vi ser vägslitageskatt och flygskatt. Till detta kommer ett de facto-förbud mot att ha överskott i välfärdsföretagande och dessutom en tvärnit för det framgångsrika RUT-företagandet efter era minskningar. Det enda vi behöver är precis det som ni ännu inte lägger fram, det vill säga en samlad syn på en bättre företagsbeskattning som kan öka den svenska konkurrenskraften i en allt tuffare internationell konkurrens. Varför talade ni så otroligt mycket, vackert och lent om företagande före valet när ni nu motarbetar det så systematiskt efter valet? 85 Finansminister (S) replik: säger att vi inte ska glömma bort finanskrisen. Det har vi verkligen inte gjort, men jag kan påpeka att finanskrisen inte skedde under de år satt i regeringsställning utan mandatperioden . Däremot verkar ha glömt bort att vi hade en flyktingkris som gör att vi just nu har exceptionella utgifter för flyktingmottagandet. Det är klart att det påverkar statsfinanserna, annars hade vi naturligtvis haft ett högre överskott. Givet dessa kostnader har vi exceptionellt goda statsfinanser. När man lyssnar på är det lite som Jeopardy. Skatt, är alltid svaret från . Skatt, skatt, skatt! Men är det så att svenska företagare inte bara bryr sig om skatt. Det finns annat som också kommer upp när man är ute och möter svenska företagare och som vi svarar på. Det man ofta säger är att man har svårt att hitta rätt kompetens. Vi har 50 000 nya jobb och utbildningsplatser , just för att människor ska kunna bygga på kompetensen så att de kan ta de jobb som växer fram. Jag möter ofta företagare som klagar på att infrastrukturen inte fungerar som den ska. Här gör regeringen historiskt stora satsningar. Många företagare säger att när de hittar rätt kompetens är det svårt för arbetskraften att flytta dit där företaget finns på grund av bostadsbristen. Även här gör regeringen historiska satsningar. Om man tror att skatter är det enda politiska verktyget som löser alla problem, ja, då tror man inte att regeringen har någon näringspolitik. Men om man ser politiken lite bredare än så ser man att regeringen gör mycket viktiga insatser för det svenska näringslivet. Statens budget 2017 Rambeslutet 86 (C) replik: Jag ställer mig frågan var den svenska politiken hade varit utan den högkonjunktur som vi nu är välsignade med. Vi är nu halvvägs in i första och troligen enda mandatperiod som finansminister, och sanningen är att har alltså finansministern hunnit ifrågasätta – om jag nu kommer ihåg allting rätt – överskottsmålet, utgiftstaket och krona för krona. När vi hade denna debatt var ladorna tomma. Då var svensk ekonomi körd i botten, enligt finansministern. , , efter en och en halv – om vi räknar generöst – regeringsbudget är allt fixat. Den analysen, , håller inte. Ingen köper det budskapet. Det finns de som ställer sig frågan varför förtroendesiffrorna för regeringen är så pass låga. Jag är inte en av dem. Förtroende är någonting man förtjänar. Min främsta kritik mot regeringens ekonomiska politik är inte, även om man försöker blanda bort korten, att man lägger fram en budget som går med miljarder i underskott under brinnande högkonjunktur, vilket man gör . Vi i Alliansen visar att det går att nå balans . Det är inte främst några miljarder det handlar om, utan det är fråga om att regeringen konsekvent befunnit sig på fel sida om våra ödesfrågor. Vi behöver reformera svensk ekonomi i grunden. Det handlar om bostadsmarknaden, arbetsmarknaden, företagarpolitiken och de grundläggande incitamenten för arbete. På de punkterna har regeringen räddats av en högkonjunktur som gör att det inte är så illa som det annars hade varit. Men vi kommer att betala notan för regeringens inaktivitet . Vad planerar att göra åt saken? 87 Finansminister (S) replik: Jag instämmer i uppgift att det var illa när vi tog . Då var det mycket stora underskott. Under Alliansens regeringsår försämrades det offentligfinansiella sparandet . Det var inte hållbart. När vi tog över var underskotten de största sedan budgetsaneringen, det vill säga betydligt större än under själva finanskrisen. Det var inte en hållbar utveckling. Vi har vänt på den, vi håller ordning och reda på pengarna och vi tar ansvar för statsfinanserna – precis som socialdemokratiskt ledda regeringar alltid har gjort. Som vanligt lämnar den borgerliga regeringen efter sig stora budgetunderskott, som man alltid har gjort när man har fått chansen att ta hand om pengarna. Jag delar uppfattning att står inför stora utmaningar. Jag ser inte Alliansens förslag om att sänka skatten som det som löser utmaningen. Det är inte sänkta skatter som löser det faktum att företagare har svårt att hitta rätt kompetens när de ska rekrytera arbetskraft. Sänkta skatter skapar inte mer utbildning. Det är inte sänkta skatter som skapar bättre järnvägar och lagar hål och tjälskador i våra vägar, utan det är att resurser avsätts för dessa insatser. Det är inte sänkta skatter som skapar nya bostäder och hyresrätter dit ungdomarna kan flytta, utan det är rejäla bostadssatsningar. Statens budget 2017 Rambeslutet Här står regeringen med svaret. Här har vi satt igång viktiga åtgärder, och vi kommer att fortsätta att arbeta med dem. Svaret från högern är som vanligt sänkta skatter. Men det är inte svaret på dagens utmaningar. 88 (C) replik: Finansministern har ett problem när svenska folket inte känner igen sig i verklighetsbeskrivningen. Det alla utom finansministern kommer ihåg är att under finanskrisen – precis som sa – stod Socialdemokraterna där och krävde ännu större underskott. Man ville ha ett mycket större underskott. Man ville att skulle bränna iväg mycket mer pengar under finanskrisen och åren därefter. Det är ingenting vi glömmer. Svensk ekonomi var vid maktskiftet 2014 bland starkaste. Den är det också. Absolut – så är det! Det är tack vare en högkonjunktur som hade räddat den sämsta av regeringar. Men frågan är vad som händer efter högkonjunkturen. Finansministern kommer inom – oklart hur många – att få äta upp detta försvarstal för att höja skatten på arbete. Det belyser så tydligt en regering som är på fel sida om de stora trenderna. Om det är något vi kommer att behöva göra för att värna arbetstillfällena i en ekonomi som är det att sänka skattebördan på arbete. Det handlar dels om att totalt sett minska skattetrycket, dels om en skatteväxling till exempelvis miljöskatter och andra skattebaser. Då duger det inte att nu ta stora steg i helt fel riktning, att göra det mindre lönsamt att ha anställda som utför arbetsuppgifterna snarare än att skicka jobben utomlands, digitalisera och automatisera. Det här är en utmaning tillsammans med de övergripande arbetsmarknadsfrågorna och bostadspolitiken, och regeringen befinner sig på fel sida. Alla kommer att bli tvungna att betala notan för detta. kommer att förlora. Det är något jag beklagar, och det är något jag ämnar göra något åt . Fram till dess hoppas jag att försöker komma över på rätt sida. 89 Finansminister (S) replik: tror inte jag att sänkta skatter är svaret på allt. har vi prövat den moderata och borgerliga skattesänkarpolitiken. Vi såg vad den ledde till: ökade klyftor och minskad tillit. Men den skapade inte jobben som ni hade hoppats på. Tvärtom ökade arbetslösheten, långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten. Svenska folket kände att något håller på att gå sönder och att det behövs något annat. Den här regeringen står för något annat, nämligen att vi investerar i det vi bygger gemensamt. Vi investerar i vårt gemensamma samhällsbygge snarare än privatiserar, skär ned och sänker skatten. Kanske skulle låna från – har uppenbarligen läst den. Där framgår att svaret för framtiden inte är fortsatta skattesänkningar. Tvärtom kommer vi att behöva avsätta resurser för att fortsätta stärka välfärden och för att vi ska kunna trygga och värna välfärden. Svaret på det kommer naturligtvis aldrig att vara ytterligare skattesänkningar. Det kommer bara att skapa ökade klyftor och ökade nedskärningar och sänka tilliten i samhället. Det är inte rätt väg för framtiden. Statens budget 2017 Rambeslutet 90 (SD) replik: För bara någon vecka sedan blev en utredning som regeringen beställt färdig. Det är en utredning som har till syfte att öka beskattningen av landets småföretag. Den så kallade entreprenörsskatten syftar till att öka beskattningen av hårt arbetande småföretagare med genom att bland annat begränsa deras möjligheter att ta ut utdelning från sina egna företag. Jag har ett flertal invändningar mot slutsatserna i denna utredning. Å ena sidan verkar man inte förstå att det är småföretagare som skapar nya jobb. Å andra sidan verkar man inte heller förstå att försämrade möjligheter och villkor för småföretagare minskar incitamenten och benägenheten att starta företag. Vidare verkar man inte förstå att det är tämligen vanliga människor som påverkas av ett sådant förslag. Det är hårt arbetande elektriker, rörmokare, snickare, plattsättare, speditörer och så vidare. De enda som möjligen kan komma att undantas med ett sådant förslag är riktigt dyra och riktigt högavlönade advokater på byråer i . Vi vet alla såklart skälet, nämligen att regeringen är i desperat behov av att finansiera sina flyktingmiljarder. Den som påstår något annat har fel. Jag har en jätteenkel fråga till finansministern: regeringen att gå vidare med utredningen, eller avser man inte att gå vidare med utredningen? 91 Finansminister (S) replik: Vi har precis fått utredningen till , och kommer vi naturligtvis att skicka den på remiss. Det blir en sedvanlig remissbehandling, och sedan får vi ta ställning till den. Från regeringens sida är det självklart viktigt att det finns goda villkor för företag och småföretagare i landet. Vi har också vidtagit många åtgärder för att stärka småföretagens möjligheter med ett nytt kunskapslyft, med fler bostäder, bättre infrastruktur, en ny exportstrategi och en bättre användning av det statliga riskkapitalet. Självklart ger beskattningen goda incitament till riktiga entreprenörer. används 3:12-reglerna för en del skatteplanerande höginkomsttagare i via konstlade bolag. Det är inte bra. Jag vill ha skatteregler som undviker och minskar möjligheterna till skatteflykt och skatteundandragande. Det är något som den här regeringen har jobbat hårt med vi klev in i . Här är det tråkigt att vi inte har fått stöd av . En viktig del i att bli av med skattefusk och skatteundandragande är att arbeta internationellt och i EU mot verksamheterna. Mycket av skattefusk och skatteundandragande sker via internationella transaktioner. Då måste vi jobba internationellt. Statens budget 2017 Rambeslutet När vi ska rösta om förslag i om att göra mer via EU röstar emot. De vill inte att vi ska bekämpa skatteflykt och skatteundandragande via gemensamt internationellt arbete. Det gör unika i riksdag. Det är ett parti för dem som gillar internationell skatteflykt. Detta som skär i välfärden. I budgetmotion föreslår man 10 miljarder mindre till skolan och till vården och omsorgen. Det är 20 000 undersköterskor färre. Min fråga till är: Var någonstans i behövs det färre undersköterskor? Är det i ? Är det i ? Är det i ? Är det i ? Var någonstans finns det för många undersköterskor? 92 (SD) replik: Min rekommendation är att man förpassar den här utredningen till det runda arkivet. Givetvis skär vi sverigedemokrater inte i välfärden i vår budget. Vi satsar betydligt mer på välfärden än regeringen gör i sin budgetproposition. Men låt mig återvända till utredningen. Vi har sett höjd inkomstskatt för vanliga löntagare, vilket såklart slår mot jobben, och höjd bensinskatt som slår mot landsbygden. kommer man med kemikalieskatt som flyttar många jobb utomlands, kilometerskatt som slår mot åkerinäringen, ökade sjuklönekostnader för företag som slår mot alla som anställer och sist i raden entreprenörsskatt som såklart slår mot entreprenörerna och småföretagen. Den här regeringen har visat näst intill obegränsad fantasi och frenesi vad gäller att beskatta alla som arbetar, allt som skapar arbetstillfällen, allt som rör sig och i vissa fall även sådant som står still. Min fråga till finansministern är därför: Är det finansministerns bedömning att dessa skattehöjningar leder oss närmare eller längre ifrån regeringens så kallade jobbmål? 93 Finansminister (S) replik: Så här är det, : Det är inte de länder i världen som har de lägsta skatterna som har högst sysselsättning, även om tycks tro det. Det är de länder som har god generell välfärd, beskattar på ett smart sätt och använder pengarna på ett smart sätt som lyckas prestera inte bara goda jämlika villkor utan också hög sysselsättning och hög tillväxt. Det är precis så den här regeringen arbetar. Det är så den svenska modellen är utformad, och det är så vi avser att fortsätta att arbeta för att stärka jobb, tillväxt och sysselsättning i . Det handlar om att vi behöver finansiera den gemensamma välfärden. Här är jag väldigt bekymrad över att vill skära så mycket i kommuner och landsting . Ni skär bort 33 miljarder i budgeten för kommuner och landsting. Sedan hoppas ni att skatteintäkterna ska öka med ungefär 23 miljarder. Men det lämnar ju 10 miljarder som inte längre kommer att finnas hos kommuner och landsting. Statens budget 2017 Rambeslutet 20 000 undersköterskor ska bort. Vilka är de? Var finns de någonstans? I vilka kommuner? Vilka äldre ska inte längre ha någon som kommer från när de behöver mat, behöver bli duschade eller behöver handla? Det återstår för att svara på. 94 (L) replik: Jag ser att har en god chans till många bra, högbetalda jobb inom techsektorn.