prot · H40934 · 2016-11-24 00:00:00 — Anledningen är att det lackar mot jul. lägger vi paket under granen, och jag tänker mig att en del av paketen säkert kommer att innehålla skönhetsprodukter, krämer och annat. Jag vet ju och har också presenterat en rapport om att många produkter i våra badrumsskåp innehåller just mikroplaster. Vi vet också utifrån forskning att många av de här plasterna hamnar i våra hav, bland annat i , och orsakar mycket svåra problem för organismer. De bär också på miljögifter. Jag vet att det pågår arbete på och också på . Min fråga är alltså: Vilka åtgärder kan vi förvänta oss? 88 Miljöminister (MP): Frågan om plast i havet och specifikt mikroplaster är akut. Det har fått pågå länge och är ett reellt hot bland annat mot fisket. I fick jag möjlighet att gå med i ett initiativ som kom från . Vi har bildat en allians för att minska plast i haven internationellt. I ska vi på egen hand också göra en rad saker. Vi tittar på en minskad användning av plastpåsar, och vi ska också helt fasa ut användningen av mikroplaster i kosmetiska produkter. Branschen har i stora delar redan fasat ut detta; det behövs inte. Det ska vara tydligt att onödiga och farliga produkter inte ska användas i , och därför har vi en utredning på gång och avser att gå fram med ett nationellt förbud. Det tror jag kan sätta en standard, och jag tror att fler länder kommer att följa efter. Det pågår också ett bredare utredningsarbete på . 89 (S): Det låter mycket glädjande. Som socialdemokrat är jag en stark förespråkare av internationellt arbete kombinerat med nationellt arbete, där vi kan ta ansvar både på hemmaplan och internationellt. Det låter alltså väldigt glädjande. Jag tror också att det är mycket bra med ett förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter. Min fråga skulle kunna vara: Hur ser man att detta skulle kunna kombineras med den fria rörligheten i EU när det gäller exempelvis varor? 90 Miljöminister (MP): När man arbetar med den här typen av stora förändringsfrågor gäller det att hitta en balans mellan vad vi ska göra nationellt, vad vi ska göra i EU och vad som platsar globalt och se till att det hänger ihop och göra det i samverkan med andra länder. Det är det vi avser att göra i den här nybildade koalitionen. Vi har specifikt tittat på frågan om mikroplaster i kosmetiska produkter. Eftersom vi här i princip har fasat ut det ser vi att det är en möjlighet att gå fram med ett nationellt förbud, men jag tror som sagt att den europeiska lagstiftningen, som i så många andra fall, kommer att följa efter. Kvaliteten i kommunala skolor och friskolor 91 (M): Jag har en fråga till . En skola i min hemkommun , där ministern själv har varit på besök, uppvisar ett resultat i årskurs 6 där av eleverna uppnådde minst godkänt i alla ämnen. Tar man bort nyinvandrade och okänd bakgrund är siffran fortfarande skrämmande låg: . Det är en skola som dessutom har haft underskott och undermåliga resultat. Det rapporteras att fristående skolor lyckas bättre i PISA-resultaten än kommunala skolor. Är det då på fullaste allvar som minister tillsammans med regeringen kommer att driva igenom vinsttak för fullt fungerande skolor och låta skolor som i fortsätta utan kvalitetskrav? 92 Utbildningsminister (MP): Vi jobbar stenhårt för att alla skolor ska vara bra skolor. Det är hela utgångspunkten för regeringens politik. Vi tillåter inte att några skolor ger våra barn något annat än den bästa kvaliteten i utbildningen. För att göra det har vi byggt upp ett helt nytt myndighetsprogram, Samverkan för bästa skola, där staten går in och sluter avtal med huvudmän om skolutveckling på enskilda skolor. Vi finansierar satsningar för att kunna säkerställa att fler erfarna lärare söker sig till de skolor som just har de tuffaste förutsättningarna. Genom tar vi ansvar för de svåra frågorna för att bryta skolsegregationen så att vi inte får mer segregerade och uppdelade skolor. Det är att ta ansvar för att alla skolor är bra skolor. En del i detta är att vi ger oss i kast med att undvika företag på skolmarknaden som är där huvudsakligen för att tjäna pengar och inte för att driva bästa möjliga skola. Ett sådant regelverk vore bra. 93 (M): Regeringen verkar med vilja lägga en våt filt över företagare i välfärden. Där är dessutom många kvinnliga företagare huvudaktörer, och de lyckas bra. Ni pratar om att säkra kvaliteten, men alla skolor är inte bra . Varför vill ni inte diskutera kvaliteten i skolorna oavsett huvudman i stället för att förstöra det som redan är livskraftigt? 94 Utbildningsminister (MP): Jag diskuterar just kvaliteten. Vi ser till att anställa fler lärare i skolan. Vi har stoppat nedskärningarna och sett till att mitt i en svår lärarkris öka pedagogtätheten i svensk skola. Vi ser till att höja lärarnas löner. Det sker stora investeringar i att fler lärare får högre löner. Fler söker sig nu också till lärarutbildningen, och fler lärare stannar och utvecklas i yrket. Antalet ansökningar till att bli speciallärare inom Lärarlyftet har tiodubblats . Sedan diskuterar jag hur vi skapar kvalitet genom att säkerställa att de som driver friskola också låter pengarna komma ut i verksamheten. Ett nytt kunskapslyft och matchningen på arbetsmarknaden 95 (S): har EU:s högsta sysselsättningsgrad. har 120 000 nya jobb skapats, och arbetslösheten har sjunkit med . Trots det väntar över 100 000 lediga jobb på att bli tillsatta. Investeringar ökar i både privat och offentlig sektor, vilket leder till att allt fler arbetsgivare söker efter arbetskraft men med varierad framgång. Tillgången på rätt utbildad arbetskraft är avgörande för svensk tillväxt, för jobben och för vår välfärd. För att kunna ge fler människor möjlighet att ta del av utbildning satsar nu regeringen på nytt kunskapslyft för . Min fråga till statsrådet är: Kan statsrådet beskriva hur kan bidra till att vi får en bättre matchning på arbetsmarknaden? 96 Statsrådet (S): har alldeles rätt i att den svenska arbetsmarknaden lider av många obalanser. En obalans har själv beskrivit, nämligen mellan den utbildning som människor har och den utbildning som behövs för att människor ska få jobb. som det råder en sjunkande arbetslöshet för de människor som har en fullgjord gymnasieutbildning finns också stora problem för dem med kunskapsluckor. Möjligheter för företag att expandera går om intet på grund av brist på kvalificerad personal. Här behöver många olika saker göras . Det handlar om att stärka yrkesprogrammen på gymnasieskolan. Yrkesprogrammen är jobbmaskiner. Det handlar om att säkerställa att vuxenutbildning finns där för dem som behöver en påfyllnad livet igenom, inte minst för de många nyanlända. Det handlar om en satsning på folkhögskolor och yrkeshögskolor – och mycket mer. 97 (S): En siffra säger att vart femte jobb inom näringslivet inte kan tillsättas på grund av brist på kompetent arbetskraft. Det är alarmerande. Regeringen tar sitt ansvar – jättebra. På vilket sätt kan regeringen verka för att arbetsmarknadens parter kan ta ett större ansvar för att tillsätta de närmare 100 000 utlysta lediga jobben? 98 Statsrådet (S): En viktig åtgärd som är på gång är regionalt yrkesvux. Det är ett sätt att väcka liv i och göra en nystart i vuxenutbildningen. har för lite resurser lagts på vuxenutbildningen, och det är helt nödvändigt att det tillförs mer. Regeringen föreslår en mycket stor satsning som bland annat innebär att ta fram kortare och mer yrkesinriktade och arbetsmarknadsinriktade utbildningsvägar för dem som bäst behöver dem. Krisen inom den svenska polisen 99 (M): Svensk polis befinner sig i kris. vet vi att utredningsresultaten är de sämsta . I förrgår kunde vi läsa i att den trenden håller i sig, och resultaten fortsätter att sjunka i samtliga sju polisregioner. Värst är situationen i den södra regionen och i , men även Region och ligger illa till i den nya mätningen. Jag ställer därför min fråga till inrikesminister . Anser han att polisen befinner sig i kris, och vad avser han att göra åt de fallande utredningsresultaten? 100 Statsrådet (S): Jag delar uppfattning att polisen befinner sig i en allvarlig situation. De fallande utredningsresultaten från då styrde landet fortsätter nedåt. De var bakgrunden till att enhälligt mellan alla partier, polisfack och polisledning beslutade om en ny polisorganisation. gäller det också att organisationen levererar. Det är därför vi förutom det vi har berättat om också har skjutit till till polisen. Det har gett polisen möjlighet att ta in över 600 civilanställda för att på kort sikt få ett väsentligt personaltillskott. Polisen har fler anställda än . Jag har varit mycket tydlig med att denna omorganisation måste leda till en vändning av utredningsresultaten, och det måste ske fort. Vi kan inte bara acceptera att den nedgång som har funnits fortsätter. 101 (M): Jag tackar inrikesministern för svaret. Det finns inte några olika uppfattningar om att själva reformen var riktig, men det finns skilda uppfattningar om den har implementerats på ett riktigt sätt eller inte. Rikspolischefen har sagt att resultaten ska vända före nyåret. Jag vill bara påminna om att det är till dess. Tror inrikesministern att det är rimligt att få fram bättre utredningsresultat till nyåret eller inte? 102 Statsrådet (S): Jag tycker att det är ett rimligt krav. Jag har besökt justitieutskottet och träffat alla partier och diskuterat situationen inom polisen. Jag kan säga samma sak här i kammaren som jag sa då. Jag är öppen för att diskutera med alla partier som har röstat för reformen om det finns saker som har blivit fel som i så fall behöver förändras. Målet är inte att ha den bästa polisreformen i världen, utan målet är att ha världens bästa polis och tryggare medborgare. Jag välkomnar en sådan diskussion i . 103 (KD): Jag har en fråga till miljöminister . I går var jag i kontakt med en man från . Sedan fyra generationer tillbaka äger han och hans familj ett hemman och ett vattendrag, som driver både en kvarn och en ramsåg. De har hamnat i en svår situation på grund av beslut om att det krävs ett nytt tillstånd. Han är tyvärr inte ensam om att hamna i sådana situationer. Ett konsekvent utdrivande av alla dammar som saknar tillstånd skulle få orimliga konsekvenser. skulle läggas under vatten, stora kulturvärden skulle ödeläggas och flerhundraåriga dammar skulle hotas av rivning. Gamla bruksmiljöer skulle hotas. Vad tänker regeringen göra för att hantera hoten mot de olika värden som jag har nämnt här? 104 Miljöminister (MP): Bakgrunden till den situation beskriver rör införandet av ett europeiskt direktiv. Regeringen har hanterat frågan och har via vattendelegationerna under landets samtliga länsstyrelser skickat tillbaka en instruktion för hur dessa ärenden ska hanteras. Av den instruktionen framgår det tydligt att varje beslut ska konsekvensutredas. Det ska inte vara ett blint genomförande, utan varje fall ska konsekvensutredas, bland annat utifrån det enskilda intresse som berörs. 105 (KD): Det finns en finansieringsprincip som rör relationen staten och kommunerna. Den innebär att staten ska skjuta till pengar när nya uppgifter läggs på kommunerna. Något liknande finns inte mellan staten och den enskilde. Vad kommer regeringen, i avvaktan på att de nya instruktionerna ska få genomslag, att göra för att stötta de ägare som redan drabbats av kostnader i samband med rättslig prövning? 106 Miljöminister (MP): Som jag sa handlar detta om införandet av det EU-direktiv som täcker helheten, både genomförande och finansiering. Detta sker i form av vattendirektivet. Det är ett väldigt stort arbete på alla våra länsstyrelser. Vi har precis fattat ett principbeslut och gått ut med en instruktion till vattendelegationerna om hur de ska agera. De ska nu ta fram en handlingsplan och presentera den före nyår. Trygghet och ordning i gymnasieskolan 107 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Värnhemsskolan, en av Malmös stora gymnasieskolor, tvingades akut stänga efter bråk. är 15 elever avstängda, och man har hyrt in väktare för att hålla obehöriga borta från skolan och försöka skapa någon form av lugn och ro. I medierna rapporteras om att det bland annat sker öppen droghandel kopplat till skolan. Det här är självfallet totalt oacceptabelt. Skolan ska vara en trygg plats som präglas av studiero. Hur ser regeringens främsta representant när det gäller gymnasieskolan på hur man ska hantera den här situationen och garantera att svenska elever kan sig trygga i den skola de går i? 108 Statsrådet (S): Det råder inget som helst tvivel om att vi båda gemensamt anser att den svenska skolan i allmänhet och den svenska gymnasieskolan ska vara en trygg plats. Det är viktigt att betona att skolan inte är allmän plats. Skolan är elevernas hem. Där ska eleverna känna trygghet. Skolornas huvudmän har ett mycket stort ansvar att säkerställa att trygghet och ordning råder på skolan. Här finns det regler både i skollag och i läroplan, men det finns också en mängd olika regler som beslutas av de olika huvudmännen. Jag tror att det allra viktigaste vi kan göra om vi vill säkerställa en lugn och trygg skola är att se till att det finns ordentligt med resurser och ordentligt med personal som vet hur man ska hantera skolan, som vet hur man ska hantera eleverna och deras trygghet. Det är en stor glädje för mig att stå trygg på grunden att regeringen i sin budget tillför hela 10 miljarder till kommuner, bland annat för att säkerställa att skolan är en lugn och trygg plats. 109 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Grundförutsättningarna för att i långa loppet skapa trygga unga vuxna i skolan är självfallet att det är en bra skola och en bra skolmiljö. Men här handlar det om unga vuxna. Det är inte 12-åringar vi talar om, utan här talar vi om 18- och 19-åringar på en gymnasieskola. Är det rimligt att ett annat regelverk gäller inne på en skola, eller ska svensk lag gälla också inne på skolor? Ska inte misshandel vara misshandel och kränkning vara kränkning även om det sker innanför skolans väggar? 110 Statsrådet (S): Jag tolkar frågorna som retoriska. Det finns ingen människa som anser att skolan ska vara en plats för misshandel, som uttrycker det. Det är en självklarhet att samhället ska säkerställa att ordning och trygghet råder i hela samhället men i synnerhet i skolan. Vi talar om en institution där det delvis råder skolplikt, i alla fall för , och vi talar om ett ställe där unga människor ska lära sig att hantera kunskaper och bildning men också bli ansvarstagande medborgare. Skattemedel till islamistiska organisationer 111 (SD): Min fråga går till inrikesministern. gjorde tysk polis räder mot över 200 moskéer, kontor och bostäder knutna till den islamistiska wahre Religion, som har kopplingar till minst 140 IS-krigare. Denna salafistiska organisation finns till viss del även i genom det så kallade . I organisationer som är nära kopplade till , exempelvis , finns det tydliga kopplingar mellan svenska IS-krigare och de här nätverken. Trots att det finns skrivelser som tydligt deklarerar att svenska skattemedel inte ska gå till den här sortens intoleranta verksamheter gör de det . Jag begriper inte hur det är möjligt, så min fråga till ministern är om han avser att vidta åtgärder för att stoppa organisationer som denna och vad han i så fall avser att göra. 112 Statsrådet (S): Det är för mig och regeringen en självklarhet att skattepengar inte ska gå till organisationer som inte delar våra grundläggande värderingar. Vi har vidtagit ett antal olika åtgärder för att detta ska bli verklighet. Vi har tillsatt en särskild utredare som ska gå igenom regelverket för all sådan bidragsgivning för att se till att inte en enda skattekrona går till organisationer som inte ställer upp bakom de grundläggande demokratiska värderingarna. 113 (SD): Det låter på ministern som om det här är ett nytt fenomen, som om det är någonting man just har påbörjat. Men faktum är att det här har pågått . Flera skribenter har belyst problemet att svenska skattemedel går till terrorism. Jag har gjort det i flera skriftliga frågor. deltog jag i en interpellationsdebatt om det. Men fortfarande händer ingenting. Min fråga till ministern är egentligen ganska enkel, för pengar går till terrorism. Hur kan man låta det ske? 114 Statsrådet (S): Nej, vi låter inte det ske. Nej, vi är inte nöjda med den situation som är. Ja, vi har vidtagit ett antal olika åtgärder. Och ja, vi har tillsatt en utredning för att säkerställa att varje del av den offentliga sektorn som ger den här typen av bidrag också håller våra principer om demokrati och mänskliga rättigheter högt. Åtgärder mot hormonstörande ämnen 115 (S): Jag vill ställa en fråga till miljöminister om hormonstörande ämnen. Vad gör regeringen för att de kriterier för hormonstörande ämnen som föreslagits inom EU ska utformas på ett sätt som är i enlighet med försiktighetsprincipen? Vi utsätts för en lång rad olika hormonstörande ämnen. De finns i dammet på golvet, i matförpackningar och i hudkrämer. Enligt den forskning som finns bidrar hormonstörande kemikalier, även i mycket små mängder, till olika hormonrelaterade störningar. De kan leda till bland annat bröstcancer och prostatacancer och till att barn föds med missbildade könsorgan. Nyare studier visar också på ett samband mellan hormonstörande ämnen och till exempel adhd, diabetes och fetma – sjukdomar som vi vet ökar dramatiskt i samhället. Vad gör regeringen för att få till stånd bra EU-regler för hormonstörande ämnen, i enlighet med försiktighetsprincipen, som kan ge oss ett fullgott skydd mot de här ämnena? 116 Miljöminister (MP): Tack, , för att du tar upp en väldigt viktig fråga! Att vi får fram kriterier för vad som är hormonstörande ämnen, och som kan utgöra bas för lagar och tillämpning, är oerhört viktigt. har och under flera regeringar, oberoende av partifärg, drivit denna fråga hårt och tydligt. Vi har vunnit mot kommissionen i och har ett tydligt domslut. Ändå klarar inte av att lägga fram ett förslag till en definition av hormonstörande ämnen som baseras på vetenskap. Man försöker helt enkelt krångla sig ur detta. Den senaste utvecklingen var att kommissionen lade fram ett reviderat förslag till en definition av hormonstörande ämnen som fortfarande inte är kopplat till vetenskap och inte har stöd av vare sig eller andra medlemsländer. Frågan har hamnat i limbo. 117 (S): Jag har noterat regeringens arbete och även att man har fått med sig andra länder på att driva den här linjen, som är otroligt viktig för att minska mänskligt lidande men också för att bespara oss stora kostnader framöver. Min fråga är: Finns det fortfarande stöd från andra länder i att gå vidare och få fram ett ytterligare reviderat förslag till hur de här ämnena ska definieras, så att vi kan få en säker lagstiftning på plats? 118 Miljöminister (MP): Ja, har vi från sida fått flera länder med oss i arbetet. Vi har flera allierade, och gruppen av allierade växer. Jag har varit i kontakt med ett flertal av mina miljöministerkollegor och förklarat för dem hur viktigt det här är – både i sak, eftersom vi måste ha regler kring hormonstörande ämnen, och i princip. Det är oerhört viktigt att respekterar Reachlagstiftningen och tillämpar den korrekt. Och vi har stort stöd av fler än hälften av EU:s medlemsstater. Beskattningen av små och medelstora företag 119 (M): Min fråga går till statsrådet . Sedan regeringen tillträdde har man infört skatter och avgifter på mer än . De flesta av dessa drabbar små och medelstora företag i , bland annat i mitt hemlän . Vi konstaterar att man systematiskt beskär de små och medelstora företagens möjligheter att investera, anställa, expandera och konkurrera på en allt hårdare internationell marknad. Min fråga till statsrådet är på vilket sätt denna systematiska skattejakt främjar företagens möjligheter att anställa och växa. 120 Utbildningsminister (MP): Politik är prioriteringar. Vi prioriterar att investera i välfärden och en bra skola som gör att alla barn får växa upp och känna sig trygga och förverkliga sina idéer, också när det gäller att bli företagare. Detta bygger en starkare ekonomi, men det kostar. Vi har investerat 10 miljarder i riktade medel till skolan. ger vi ytterligare 10 miljarder direkt till kommunerna. Detta kostar, och därför har vi fått justera en del skatter. Det är fel att beskriva det som att alla skatter vi justerar bara stiger, för vi har också gjort skattesänkningar. Vi har till exempel utvidgat RUT-avdraget, som är ett bra avdrag för att låta nya småföretag växa fram. Detta har vi gjort i bred enighet – det har varit en bra skattejustering. Jag håller inte med om bilden att de skatteförändringar vi gör minskar företagandet. Tvärtom ser vi ett ökat nyföretagande och möjligheter till företagande, men för att kunna vara ett samhälle som hänger ihop måste man ta in skatt. En del av skatterna tar vi in på företagen, andra tar vi in på arbete och miljöförstöring. Detta leder till exempel till en bra skola. 121 (M): Jag delar inte statsrådets och regeringens syn. Jakten på företagen stannar inte vid 40-miljardersgränsen. Nya skatter planeras i form av energi, finans, 3:12, kilometerskatt etcetera. Min fråga kvarstår: När tänker regeringen sluta med sin företagsfientliga konfiskeringspolitik? 122 Utbildningsminister (MP): Just den frågan är lätt att besvara, . Det kommer vi aldrig att kunna sluta med, för vi har aldrig haft någon. Vi har en ekonomisk politik som går ut på att ta in de skatter som behövs för att vi ska kunna investera i skolan, vården, omsorgen och det som är viktigt för att samhället ska hänga ihop. Jag ser ofta att det finns bättre möjligheter att lägga skatt på till exempel miljöförstöring än på arbete, men en del skatter drabbar också skattebasen arbete för att vi på det sättet ska kunna investera i skolan. Då kan de unga växa upp och förverkliga sina idéer och starta företag. Det tycker jag är bra. Utvärderingen av betyg från årskurs 4 123 (M): Jag har en fråga till utbildningsministern. Enligt den proposition som lagts fram när det gäller betyg från årskurs 4 och det försök som ska genomföras ska utvärdering ske genom jämförelser med skolor som jobbar med estetiska läroprocesser eller daglig fysisk aktivitet. , ett flertal universitet, de båda lärarfacken och är kritiska till utvärderingens utformning och säger att det kommer att bli svårt att få några riktiga resultat om man väljer en sådan modell för utvärdering. Deras remissvar var mycket kritiska. Därför undrar jag: Varför håller regeringen fast vid modellen för utvärdering trots denna massiva kritik? 124 Utbildningsminister (MP): Regeringen och är överens om att vi ska genomföra ett begränsat och frivilligt försök med betyg i årskurs 4 på högst 100 av landets mellanstadieskolor. Det är frivilligt därför att vi vet att många lärare och inte minst lärarfacken oroar sig för att de ska behöva ägna sin tid och energi åt något som de inte tror ger bättre resultat. Vi tycker att det är viktigt att lärarna och rektorerna står bakom försöket i de skolor där det ska genomföras. De remissinstanser som hänvisar till avstyrker hela tanken med ett försök i årskurs 4 och vill prioritera helt andra saker. Det är ärligt talat en inställning som jag har ganska stor sympati för. Men när vi nu är överens om att göra detta försök är det viktigt att försöka hitta en bra jämförelsebas för att försöket ska kunna utvärderas på ett gott sätt. Då tycker vi att det känns rimligt att jämföra det med andra saker och andra pedagogiska försök som görs, till exempel estetiska läroprocesser. Om är kritiska till detta blir frågan: Är man orolig för vad en sådan jämförelse skulle visa? 125 (M): Vi står fast vid överenskommelsen och tycker att det är viktigt att man utvärderar nya metoder som införs i skolan, oavsett vilka typer av metoder det är. Men då ska det göras på vetenskaplig grund. Skolan ska enligt skollagen vila på vetenskaplig grund, men den modell för utvärdering som regeringen har föreslagit är allt annat än vetenskaplig.