prot · H309118 · 2016-06-13 00:00:00 — I några fall går dock även bet när det gäller att helt komma överens, och i årets stora granskningsbetänkande har några reservationer som jag och min utskottskollega kommer att gå in på närmare i detalj. Jag vill i detta inledningsanförande avslutningsvis tacka alla mina utskottskollegor för ett konstruktivt arbete. Jag vill också passa på att vara först med att önska er alla en glad sommar. 4 (MP): Vi har kommit till ett av riktiga sommartecken, nämligen avlämningen av årets granskningsbetänkande från till . Som flera har varit inne på är det en väldigt diger lunta som vi lämnar över. Det är många timmars intensivt arbete som ligger bakom det faktum att KU i de allra flesta fallen avlämnar eniga skrivningar. Det är också så, precis som flera har varit inne på, att regeringspartierna och allianspartierna är helt eniga i hela betänkandet. Det är något som flera av oss och även jag är mycket stolta över. Men med det sagt finns det också väldigt många skrivningar där vi inte i alla lägen är helt eniga om det som skrivs är så väldigt allvarligt eller inte. Så måste det kanske ändå få lov att vara. Enigheten finns i texterna, även om vi förhoppningsvis är överens om bedömningarna i de flesta av fallen. när vi hade debatten var kontentan att det var väldigt många granskningsärenden. Det var 30 ärenden. Men det kanske inte var så ovanligt många, eftersom det ändå var första året som en ny regering satt. är det 48 ärenden varav 3 berör regeringens krishantering när det gäller migration. Enbart i detta ärende har vi fått något som närmar sig en halvmeter med handlingar från regeringen som underlag. Dessa handlingar har sammanställts på ett förtjänstfullt sätt av vårt eminenta kansli till ca 100 sidor text i årets betänkande, som totalt sett har över 500 sidor. Det sammanfattas med att regeringen trots allt på det stora hela har skött sin krishantering. Det finns väldigt många synpunkter och ganska långa texter i våra bedömningar. Den absolut övervägande delen handlar just om att regeringen har skött sig, eller att utskottet i varje fall inte har något att invända, eller att det formellt sett inte finns något att invända, mot regeringens hantering. Det finns en rad synpunkter och kommentarer av revisionskaraktär, som jag bedömer det. Det är punkter som handlar om att man kan kommunicera bättre och så vidare. Sedan finns det ärenden där vi från KU:s sida har något mer bitska kommentarer. Det handlar alldeles särskilt om enskilda ministrar som har kommenterat icke lagakraftvunna domar eller myndighetsutövning. Här påpekar vi vikten av att politiken inte ger sig in i domslutsprocessen utan att det finns en tydlig självständighet för domstolarna. I flera av fallen visar vi också på att vi har förståelse för att det finns ett medieintresse. Men vi säger att man trots detta bör avhålla sig från att kommentera i rättsprocesser då det i vårt system ska finnas en total självständighet för rättssystemet. I tre ärenden använder vi oss av formuleringen ”kan inte undgå kritik”, vilket väl i detta betänkande ändå får ses som den formulering som är den skarpaste. Det gäller dels för hans uttalande om Frontex som inte var i linje med det mandat som förankrats i , dels för hanteringen när skulle betala ut pengar till flygplatser och dels förra infrastrukturministern för den uppmärksammade hanteringen då köpte helikoptrar innan fattat beslut om budgeten. Jag kommer att återkomma till särskilt de två sista av dessa ärenden senare i debatten under vissa frågor under rubriken ”Regeringens ansvar för förvaltningen”. Det har också varit ett stort antal anmälningar som i större utsträckning berör institutioner än egentligen enskilda ministrar. Det har kanske varit mest påtagligt då det har gällt det stora antalet anmälningar på EU-området. De frågor som har belysts där har exempelvis gällt ledamöter och deras möjligheter att kunna hänga med och förstå underlagen på möten då de har haft på sig att förbereda sig. kan de få material på franska, och det har inte alltid varit entydigt vilka underlag som använts. I samband med denna granskning har KU därför enats om att det vore bra med en parlamentarisk utredning för att se över arbetet med EU-frågor i . En närliggande fråga som berör institutioner handlar om när regeringen kallar in . Det var en fråga som vi i KU tittade särskilt på under den administrativa granskningen. Vi konstaterade då att det ser ut som att kallats in något färre gånger sedan gick med i EU och att många av de europeiska frågorna i stället lyfts upp på . I årets vårgranskning har vi tre ärenden som berör regeringens inkallande av . Det har inte varit helt enkelt att bedöma när regeringen bör använda sig av detta mycket speciella organ där kungen är närvarande och man kan ålägga de inkallade väldigt strikt sekretess. Vi har dock gjort ett försök i dessa tre fall som handlar om när regeringen bröt avtalet med , när regeringen gav stöd till efter terrorattentaten och när regeringen ingick värdlandsavtalet 2014. Dessa skrivningar har verkligen varit att väga orden på guldvåg, och de har inte varit helt enkla. vill jag verkligen tacka hela för ett väldigt omfattande och konstruktivt arbete. Jag vill rikta ett särskilt tack till vår ordförande och vice ordförande och dessutom ett stort tack till vårt exceptionellt duktiga och kompetenta kansli under ledning av som fått jobba osedvanligt hårt under denna vår. 5 (C): har till årets granskning fått ett rekordstort antal anmälningar från riksdagsledamöter mot regeringen och dess statsråd. Intresset för att anmäla har varit stort, troligen beroende på att förra årets granskning ledde till kritik i olika former i ett stort antal ärenden. Jag kallade det då för nybörjarfel, för det var då en av statsminister nybildad regering som granskades. Det vi nu kan konstatera är att antalet ärenden som lett till någon form av kritik av regeringen inte minskat. I stället är det en ökning till 48 anmälda ärenden – ett tangerat rekord. KU har blivit nästan helt enigt om i vilka ärenden regeringen och statsråd förtjänar kritik för sin hantering. Det är naturligtvis bra för förtroende som en saklig och trovärdig granskare av regeringen. Jag vill framhålla de ansträngningar vår ordförande och vår vice ordförande gjort för att uppnå denna enighet och det förtroende det naturligtvis ger åt KU:s granskning. Det var något som inte fanns under förra mandatperioden, då jag också satt i . Vi granskade då vapensamarbetet med och köp av Nuon. Då blev det mer en politisk och inte en konstitutionell granskning, med olika syn på vad som hänt och olika syn på vilka slutsatser som kunde dras. Av de 48 anmälningarna avser 4 den tidigare regeringen . En av dem har också lett till kritik. Jag återkommer till det. Både den nuvarande infrastrukturministern och den tidigare, , får kritik av KU. Som jag ser det är den kritik som riktas mot mest allvarlig. Hon har genom en av sina politiska tjänstemän på departementet beordrat två andra tjänstemän på departementet att ta kontakt med för att se till att det skedde utbetalningar av ett statsstöd till alla flygplatser, och det skulle ske genast. Det var ett tydligt fall av ministerstyre som dessutom ledde till felaktiga utbetalningar av statsstödet. kritiseras för att inte ha haft tillräcklig kontroll över köp av helikoptrar. Avtalet som ingick saknade en klausul om att köpet förutsatte ett riksdagsbeslut. Flera av de här kritikärendena avser uttalanden som statsråd gjort gällande domstolsavgöranden som ännu inte vunnit laga kraft. Inrikesminister och sjukvårdsminister får kritik för sådana uttalanden. Även inrikesministerns uttalande om en åklagares beslut när det gällde skäl för häktning får kritik, liksom hans uttalanden om EU:s gränskontroller. På det här sättet blir inrikesminister det av KU mest kritiserade statsrådet när det gäller antalet ärenden som kritiken omfattar. Att inrikesministern på tv efter vår presskonferens om granskningen lovat att i fortsättningen bli försiktigare när det gäller uttalanden om icke lagakraftvunna domar är bra för domstolarnas självständighet. Det är viktigt att han håller det löftet. 6 (V): Som flera har berört har vi ovanligt många anmälningar att hantera. Det skulle kunna tyda på att det är en regering som har misskött sig. Det skulle också kunna tyda på att vi har ovanligt nitiska riksdagsledamöter eller att vi kanske har någon som har valt att titta lite närmare på ett specifikt område. Många anmälningar betyder alltså inte per automatik att det har varit fler misstag. Vi kan se att det har varit väldigt många anmälningar gällande till exempel arbetet i och och ministrarnas sätt att svara upp mot de direktiv och medskick som man har fått från . Det har varit som ett litet kluster. Vi har nästan fått en extra höstgranskning när det gäller just . Det är någon ledamot som kanske har ett särskilt intresse av det, och så har man gjort lite extra anmälningar. Det är det som är så bra med våra granskningsärenden: Vem som vill, alla våra ledamöter i , har rätt att anmäla det man tycker behöver granskas extra. Vi kan alltså tolka det här som att vi har haft ovanligt bra riksdagsledamöter som har tagit sitt ansvar att granska regeringen på största allvar. Det är en annan tolkning än att det skulle vara en särskilt dålig regering. Jag som tillhör ett parti som inte har suttit i regering behöver ju inte heller ta ställning och försvara de mina utan kan bara konstatera att det är många anmälningar. Vi i delar de övriga partiernas syn i nästan alla ärenden. Vi har två reservationer, och dem kommer jag att beröra lite extra sedan. I det här anförandet kommer jag att säga några övergripande saker om andra delar i detta. Något som återkommer i våra granskningar är diarieföring, dokumentation och hantering av utlämnande av handlingar. Så är det nu också. Det har till exempel varit brister i diarieföringen i . Flera andra delar återkommer också. Det är ett viktigt uppdrag att sköta diarieföring och dokumentation – dokumentation för att vi ska kunna granska i efterhand, diarieföring för att man faktiskt ska kunna veta vilka handlingar som finns. Det är ju inte mycket värt att kunna få ut handlingar om man inte vet att de existerar. Det är väldigt viktigt att vi fortsätter att titta på det, för det är saker som kommer igen nästan oavsett vad det är för något som har anmälts. Det dyker upp i våra granskningar, och det är väldigt bra, för det blir också resultat av det. Vi vet att regeringen jobbar extra med de här frågorna, och det gjorde redan den förra regeringen. Man tittar på hur man sköter sin dokumentation; det är viktiga delar. Vi har haft flera anmälningar där det också har riktats ganska allvarlig kritik gällande och ansvariga ministrars kontakter med berörda myndigheter. Det gäller och . En minister från den förra regeringen, , och från den här regeringen kan inte undgå kritik. Även i Nuonärendet, som också har varit uppe i debatten och som gäller den förra regeringen, var ansvarigt departement. Man skulle kunna tolka det som att det finns problem när det gäller hur generellt sköter hanteringen och kommunikationen med sina myndigheter. Det är inte första gången det uttrycks olika syn på om det har varit direkt styrning eller om det bara har varit informationsmöten och så vidare när det har förekommit kontakter mellan regeringen och myndigheterna. Vi får därför fundera på om vi ska titta lite extra just på styrningen av myndigheter inom detta departement eller något annat. Det återkommer vi i så fall om. Vi har ett avsnitt som innehåller ganska mycket kritik mot bland annat statsrådet uttalanden i medierna. Det är allvarligt att uttala sig om bevisvärdering och domar innan dessa vunnit laga kraft, och det är bra att vi har kunnat enas om att uttala detta. Det är också bra att vi har sagt att regeringen får agera politiskt. Man får göra överenskommelser mellan partier. De partier som sitter i regeringen får också göra överenskommelser med andra partier. Jag tänker till exempel på decemberöverenskommelsen som vi har tittat på. Det är också bra att man får uttala sig i den allmänna politiska debatten, men det är väldigt viktigt att man också känner rågången: När är det man uttalar sig som minister och riskerar att styra, och när är det en politisk debatt som man deltar i? Här är det uppenbart att Ygeman ibland har trampat lite snett och uttalat sig om tingsrättsdomar på ett sätt som inte är lämpligt, särskilt inte om man har uppdraget som inrikesminister. Det är bra att ministern också har sett detta och, vad jag har förstått, också håller med oss i den kritik vi har avlämnat. Jag kommer att återkomma i några avsnitt senare med mer specifika synpunkter på dessa ärenden. 7 (L): En gång är ingen gång, två gånger är en vana. har vi lyckats få ett enigt utskottsbetänkande, där vi är eniga i vår kritik, för . Kanske har vi därigenom inlett en vana. Kanske har vi här börjat etablera en praxis för hur KU ska arbeta framöver och verkligen anstränga sig för att komma överens i det granskningsbetänkande vi skriver varje vår. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi kan fortsätta att jobba på detta sätt i KU den här mandatperioden och gärna också under kommande mandatperioder. Det stärker roll i svensk demokrati, och det är en viktig del i vår demokrati. Jag tror inte att särskilt många förstår vilken viktig roll överenskommelser spelar i svensk politik. Jag gjorde det definitivt inte innan jag kom in i , där jag nu har jobbat . Att politiker gör upp har man ju noterat, men många inser inte hur mycket på detaljnivå som faktiskt bara är överenskommelser, praxis, som vi kallar det. Det handlar om ett handslag, en överenskommelse, men inte bara mellan två personer som sitter där vid ett enskilt tillfälle, utan överenskommelsen lever vidare också när politikerna har bytts ut. I finns det stor respekt för tidigare överenskommelser och beslut. Även sådant som man själv inte var med och stödde respekterar man ännu . Detta är värt att uppmärksamma. Det är bra att KU nu klarar att göra detta i stor enighet. Det gör KU starkare när det gäller hur riksdag och regering ska verka tillsammans i svensk demokrati. Jag förstår att vårt betänkande inte är någon kioskvältare rent politiskt. Det är inget som väljarna går igång på. På det sättet är det naturligtvis ett otacksamt arbete att göra detta. Som opposition är det naturligtvis rent opinionsmässigt mer frestande att klippa till, men man får väl försöka hålla sig, även om vi alla väl trillar dit då och då. Det är ingen kioskvältare rent väljarmässigt att jobba på detta sätt. Jag var i i samband med att man uppmärksammade att det var hade varit där. Jag talade då om KU och var väldigt entusiastisk över hur fint det fungerade, men det var nog inte så många där som delade min entusiasm. har jag sagt det här i stället och fått det på pränt. Om kommande generationer läser det får de väl göra det. Arbetet i KU görs inte av sig självt. Jag tycker att alla partier och alla ledamöter och ersättare har bidragit till att KU kan arbeta på det sättet. Man naturligtvis faller den största äran på dem som leder arbetet, vår ordförande , vår viceordförande och vår kanslichef . När man tittar på arbetet utifrån kan man lätt få intrycket att det bara är politikerna som kommer överens. Så är det naturligtvis. Det är vi som står för beslutet här . Men utan kansliets arbete skulle det förstås inte gå. Kansliet lyckas ofta nå en fin balans i det vi gör. När vi har suttit och argumenterat om något säger vi: skriva ihop något på basis av detta? Så går vi därifrån, och till nästa möte kommer det något från kansliet som är bra och visar ungefär den kompromiss vi tänkte oss. Det är ett hårt arbete bakom allt detta. Jag tackar hela utskottet och kansliet så mycket! 8 (M) replik: Jag vill ta det här tillfället i akt, inte för att ifrågasätta heder utan i stället för att framföra ett varmt tack till för hans i . Vi har fått veta att han kommer att lämna utskottet för att i stället bli Liberalernas skattepolitiska talesperson. Vi andra har lite svårt att förstå den prioriteringen, men vi vill ändå från hela utskottet framföra ett varmt tack för konstruktiva och viktiga bidrag till arbete. Det är en stor glädje att ha samarbetat med honom. Vi ser fram emot att ha kontakt framöver. 9 (L) replik: Jag hade sett fram emot att kanske få debattera monarkin med , men vi tar väl det i en annan debatt. Jag tackar så mycket för hans ord. Tack, hela utskottet! 10 (M) replik: Tack ska du ha, ! 11 SKÅNBERG (KD): Någon av de tidigare talarna nämnde att vi i är kända men kanske inte riktigt vad vi är kända för. Låt mig få säga att bland annat de här betänkandena är vad har kämpat med under den här våren. Vi hade sju timmars sammanträde. Det rapporterades från andra utskott – jag ska inte säga vilka – att det är så mycket som man har kommit upp i ända sedan valet sammanlagt. Men vi har så mycket . Det beror på att vi är ett resonerande, samtalande och debatterande utskott. Vi har kulturen att försöka komma överens i de frågor som gäller granskningen. Alla de 48 ärenden som vi debatterar har naturligtvis en politisk dimension. Självklart är alla ärenden politiska. Men vår prövning ska enligt de instruktioner vi har inte vara politisk utan konstitutionell. Vi ska se hur regeringen sköter sig i förhållande till den svenska konstitutionen, våra grundlagar och den praxis och det regelverk som finns. Läser vi allting? Ja, utskottets text är dryga 500 sidor. En god del har vi faktiskt ord för ord tragglat inte bara en gång utan . Vi har inte bara plöjt igenom det översiktligt, utan vi har grunnat, förhandlat och samtalat, och vi har gått ned på detaljnivå. Ja, vi läser det alltså. Utredningsmaterialet, som är dryga 600 sidor, läser vi det? Ja, i stort sett. Det som behövs läser vi, och det som behövs extra mycket återkommer vi till gång efter annan. Men en tredjedel är på drygt 260 sidor, och där har vartenda ord inte bara lästs utan också uttalats av ledamöterna i , för det är utfrågningarna. Mycket av utfrågningarna äger inte rum i offentligheten, utan det kan vara så att man frågar ut tjänstemän och andra inför sittande utskott, bakom lyckta dörrar, men en del av utfrågningarna sker som vi vet med tv-sändningar och med mediernas representanter närvarande. Vi jobbar alltså, och vi gör, får jag säga, ett utomordentligt arbete, om man nu får betygsätta sig själv. Detta är den tredje mandatperiod som jag är verksam i utskottet, först som arbetande suppleant, och sedan under förra mandatperioden och som ordinarie ledamot. Jag kan se en förändring gentemot hur det var när jag var arbetande suppleant och hur det var under förra mandatperioden, då det var betydligt mer politiserat. Jag måste instämma med de andra och säga att vår ordförande och vår viceordförande, tillsammans med övriga, har bidragit till att vi har fått en uppskärpning. Vi har återigen tittat på vad som är vårt uppdrag, nämligen en konstitutionell prövning, och vi har gjort vårt absolut bästa för att leva upp till detta. Jag vill tacka viceordföranden och ordföranden, övriga ledamöter och inte minst vårt kansli. Kanslichefen och hans utomordentliga kansli tillhör de mest kvalificerade i huset. Vi har många, och vi behöver alla – vi behöver fler, fru talman, eftersom vi ger dem en oerhört stor arbetsbelastning. Andra utskott har gott om personal, och de jobbar på fint. Vi har som sagt lika mycket att göra som andra har på en halv mandatperiod. Utan kansliets utomordentliga formuleringskonst när det gäller att sammanfatta svåra ställningstaganden hade vi inte kommit så här långt. Några saker kanske man skulle slå ned på. överläggningar har varit återkommande. De är inte till fyllest. De ledamöter som sitter i nämner ofta statsrådens tillkortakommanden när det handlar om att lämna ut material och sedan följa upp det. Vi har kritikpunkter som handlar just om detta. Jag vill också nämna att det har gjorts ett tillkännagivande om en parlamentarisk kommitté för att utreda arbete med EU-frågor. Vi är inte färdiga med den frågan, utan här måste man gå vidare. Det är inte till fyllest. Återigen kommer vi fram till att dokumentationen måste bli bättre, särskilt vid kriser. Det är självklart nödvändigt att det går undan vid en kris, men dokumentationen får inte brista. En annan sak, som vi inte har tittat men som vi har haft anledning att titta på extra mycket , är roll. Få av oss – det finns något eller ett par undantag – visste så mycket om . ser vi vilket utomordentligt bra arbetsredskap är och hur nödvändigt det är sett ur grundlagarnas aspekt. Utskottet bör påminna om att regeringen ska överlägga med om en fråga av större vikt innan den fattar beslut. Det har varit kritik i fråga om det ett , när så inte skedde. Tre ärenden har på något sätt handlat just om . Det är väldigt viktigt att slå vakt om våra domstolar. Vi har i upprepade fall kommit tillbaka till att man inte får yttra sig om en dom som inte har vunnit laga kraft. En gång i världen kallades det för att kvälja dom, alltså att kritisera dom. Det var brottsligt – det fick inte ske. Det är förvisso inte brottsligt för ministrarna att kvälja dom eller att uttala sig inför en dom, men det är mycket olämpligt och leder till att framför kritik. Statsråd får inte gripa in i myndighetsutövning, allra minst i hur domstolar dömer. Jag vill avsluta med det som vår utskottsordförande började med: fördömandet av Orlandoattacken. Det är 50 döda och minst 50 svårt skadade. Det är ett islamistiskt motiverat hatbrott. Ja, det har med KU att göra. Vi står upp för de mänskliga rättigheterna. Vi har synpunkter i men också ut över världen. Det är för att inte sådana saker ska hända som ytterst finns. Regeringens förhållande till (kapitel 1) 12 (S): Regeringens förhållande till (kapitel 1) Jag vill inleda med att säga att en av viktigaste uppgifter är att kontrollera hur regeringen och myndigheterna sköter sitt arbete. Till sin hjälp har en rad olika tillvägagångssätt och verktyg. är ett och har en speciell uppgift: att granska regeringen och se om den följer de regler och lagar som finns. Riksdagsledamöterna kan anmäla regeringens ministrar till KU, som ska granska regeringens arbete, om de anser att ministrarna bryter mot detta. För den oinvigde kan jag tala om att granskningen består av två delar. Den ena går ut på att kontrollera om ministrarna följt reglerna för regeringens arbete och på andra sätt handlat korrekt. Den delen bygger på ledamöternas så kallade KU-anmälningar. Den andra delen är en allmän granskning. KU går då igenom olika handlingar från för att se om regeringen följt lagar och praxis vid handläggningen av regeringsärenden. har vi en ny ordning för behandlingen av betänkandet här i kammaren. Ärendet sätts inte upp som ett ärende för debatt och avgörande utan endast som ett ärende för debatt. Det innebär att efter debatten kommer betänkandet att läggas till handlingarna. Ärendet kommer alltså inte att, som tidigare, tas upp för avgörande vid voteringen i kammaren. Skälet till detta är att granskningen enligt 13 kap. 2 § regeringsformen är en uppgift som vilar på och inte på . granskningsbetänkande innehåller inte något förslag till riksdagsbeslut utan är endast en anmälan om resultatet av utskottets granskning. Gransknings-betänkande Regeringens förhållande till (kapitel 1) tänkte jag säga några ord om frågorna om regeringens förhållande till . I det här kapitlet har utskottet granskat sju ärenden som berör nämnt område. Det första är hanteringen av budgetbeslut om särskilda medel till universitet och högskolor. Det andra är socialförsäkringsministerns hantering av beslut om jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen. Det tredje är arbetsmarknadsministerns hantering av tillkännagivanden om översyn av Arbetsförmedlingen. Det fjärde är utbildningsministerns hantering av tillkännagivandet om tioårig grundskola. Det femte är regeringens beslut att ändra uppdraget för samordnaren för .