prot · H30995 · 2016-04-20 00:00:00 — Vi kan konstatera, vilket jag också sa i mitt anförande, att egentligen oavsett vilken regeringsfärg vi har haft hade man behövt prioritera annorlunda. När vi blickar i backspegeln kan vi ju se hur landsbygdsutvecklingen har varit, vilka beslut som har tagits och vilka effekter det har fått. har vi ändå ett delbetänkande där vi är eniga. Vi har en sammansatt kommitté som fortsätter att spetsa till ytterligare förslag där vi förhoppningsvis kan få breda överenskommelser som läggs fram i den här kammaren så att vi kan få en bättre landsbygdspolitik. Winnet har bedrivit verksamhet , och det var den tidigare socialdemokratiska regeringen som sjösatte det. Jag tror att det var som drev den frågan i regeringen . Det är inte så att vi drar in några pengar, utan de 36 miljoner som ligger och har legat till Winnet går via . Pengarna är alltså inte borta, utan de verkar i regionerna . 64 (C) replik: Det är i alla fall inget klart besked om man tycker att det är bra att de här fem områdena undantas. Eftersom majoriteten i utskottet inte ställer upp bakom den reservation vi har förmodar jag att man inte fullt ut delar synen på att det är olyckligt att dessa fem områden försvinner. När det gäller Winnet håller jag med om att det inte handlar om pengarna. Men man slår sönder en väl fungerande verksamhet och ska i stället styra upp den via regioner och länsstyrelser. Winnet är ju en ideell verksamhet som har fungerat jättebra och arbetat lokalt. Därför tycker jag att det är olyckligt att regeringen har lagt en budget där man slår sönder verksamheten, även om man inte tar bort pengarna. 65 (S) replik: Även lokalt ledd utveckling är en fråga för . Jag vill betona att frågan om hur vi lokalt ska jobba med den typen av frågor finns där och förs där. Tillbaka till Winnet och att det har fungerat väldigt bra: Ja, det har det gjort i många delar. Men det har också funnits rapporter med en viss kritik, ska vi vara ärliga och säga, av Winnets verksamhet. har världens första feministiska regering, och det är oerhört viktigt. Vi har en satsning på jämställdhetsarbetet och kvinnors företagande, och vi styr nu om pengarna till regionerna. Det finns alla möjligheter för Winnet att finnas med i det arbetet, fast pengarna styrs på ett annat sätt. Det har varit programperioder , och detta löpte nu ut. är det helt enkelt en annan typ av styrning av medlen, men jämställdhet och kvinnors företagande är prioriterat för regeringen och S och MP här i . 66 (MP): Den regionala tillväxten är nödvändig för att ge människor möjlighet att bo och verka över hela landet. När jag tittar på statistik över befolkningens rörelse från stad till land ser jag att det inte är så dramatiskt som jag trodde. När vi pratar om detta är det som om alla från landet flyttar in till staden, men så är det faktiskt inte. Det finns många som flyttar ut på landsbygden också. I tidningen läste jag om ledamoten . De ökade sitt invånarantal med 135 personer. Detta sker även på många andra orter. I en intervju med , som är doktor i nationalekonomi vid i , lyfter hon fram ett antal viktiga parametrar för att öka inflyttningen till landsbygdskommunerna. Vi behöver bra skolor och bra barnomsorg, och här satsar faktiskt regeringen på fler vuxna i skolan, vilket ger bättre och tryggare skolor och fler arbetstillfällen. Vi satsar också mer pengar ute i kommunerna. Mycket tillfaller de små kommunerna på landsbygden. En bra och välutbyggd infrastruktur som ger möjlighet dels till pendling till närliggande större orter, dels ett väl utbyggt bredband som ger snabb och tillförlitlig uppkoppling kan öka möjligheterna dels för företag att etablera sig, dels för enskilda att arbeta och studera på distans. De små landsbygdskommunerna kan ofta också bjuda på lägre bostadspriser, lägre stressnivå och bra möjlighet till rekreation. Viktigt är även ett gott företagsklimat som möjliggör nyetablering och utveckling av redan etablerade företag. Många av dem som driver företag är enskilda företagare som kommer att få möjlighet att anställa en person med sänkt arbetsgivaravgift . Det är därför extra roligt att läsa om rapporteringen kring småföretag. ökar svenska småföretag sin lönsamhet i hela landet, enligt färska siffror från . nya mikrolån som är riktat till företag i uppstart och mikroföretag med upp till tio anställda kan ges med särskilt förmånliga villkor, till exempel en viss tids amorteringsfrihet och begränsade säkerheter för låntagarna. Detta kommer att göra det möjligt för många nya grupper att starta och växa. Regeringen har som målsättning att hela ska ha förutsättningar till utveckling och att ge verktyg som underlättar för dem som önskar leva på landsbygden. tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska lämna förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i och dess landsbygd. lämnades ett delbetänkande. identifierade flera faktorer som gör att de anser att det finns goda förutsättningar för hållbar utveckling och tillväxt i landsbygder. Många av dessa faktorer sammanfaller med dem som tar upp. Landsbygderna är till exempel rika på naturresurser och råvaror, och kommittén menar att flera av landsbygdens näringar kommer att spela en avgörande roll för samhällets omställning till en biobaserad och klimatanpassad ekonomi. Vidare har landsbygder särskilda tillgångar i form av natur- och kulturlandskap. Kommittén framhåller också att det på många håll i finns världsunika platser och upplevelser, vilket gör att det finns goda möjligheter för utveckling och tillväxt inom besöksnäringen. Slutligen betonar kommittén även att de kvinnor och män som har valt att bosätta sig, leva och driva verksamhet i landsbygder är en viktig faktor som talar för en positiv utveckling. Kommittén framhåller att det finns många exempel på landsbygder som är fulla av engagerade, kreativa och aktiva människor och företag. Landsbygdsprogrammet, som är en del av för att nå målen i den gemensamma landsbygdspolitiken och som finansieras ungefär till hälften av och till hälften av EU, kommer –2020 att göra en satsning med stöd till kommersiell service och lokal serviceutveckling inom ramen för programmet med . Detta kommer utan tvekan att ge möjlighet för fler små kommuner att öka servicen till sina invånare. Att åka runt i landet och träffa olika personer och få ta del av deras berättelser är en av de saker som ger innehåll till mitt värv. hade jag privilegiet att åka norrut till , och och besöka olika verksamheter. Jag var på , som ligger i . Folkhögskolor har en stor betydelse för många ute i landet och ligger ofta lite i utkanten. Jag har både läst och arbetat som lärare på folkhögskola och vet att den atmosfären och den pedagogiken ger många en ny chans i livet. På finns många olika kurser, bland annat allmän linje för dem som inte har full gymnasiekompetens, musiklinje och en lite kortare kurs för nyanlända. Jag var i Ås, där vårt enda mathantverkscentrum Eldrimner ligger. Det ger landets småskaliga producenter av mat som mejeri, charkuteri, bröd, glass och mycket annat möjlighet till förstklassig utbildning. Det leder till att fler får kunskap om att starta till exempel gårdsmejerier och butiker med produkter tillverkade på gården. Med andra ord: Här växer mervärdet på gårdens produktion och en möjlighet för oss att få tillgång till ett genuint mathantverk. I träffade jag även en kvinna som hade flyttat med sin familj från för att leva ett mindre stressigt liv med möjlighet att ta en tur upp på fjället när de känner för det för att andas ren luft och njuta av naturen. För henne blev det möjligt eftersom det finns en statlig myndighet i där hennes utbildning och erfarenhet efterfrågades. För att en bygd ska leva och utvecklas måste alla typer av arbete finnas. Då är statliga myndigheter och högskolor ett nav med goda utvecklingsmöjligheter, innovation och forskning. Hela landet ska ha möjlighet att växa och utvecklas. Besöksnäringen är en näring som växer i hela . Vi har unika städer och en landsbygd som bjuder in med många olika vyer från norr till söder. Vi har Ishotellet, Kungsleden och mellanstora pittoreska städer med lång och spännande historia. Vi har hela vår fantastiska kust med en på flera ställen underbar skärgård. I har vi ett odlingslandskap med åkerbruk och fruktodlingar. Det är viktigt att se både stad och land och värdera deras olika möjligheter till utveckling. Jag yrkar i detta fall bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla motioner. 67 (M) replik: Jag tänkte uppehålla mig vid mathantverk, . Jag kommer då tillbaka till den fråga som berör oss mycket hemma i med tanke på Findus och dess situation. Företaget har bedrivit forskning och har en odling som innebär att man kommer under nivåerna för barnmat i EU-direktiven. Man kan alltså få skördar som man inte riktigt kan få på samma sätt om man odlar ekologiskt. Man har en tillsats som växten använder, och när den är klar är tillsatsen borta. Det gör att produktionen blir stor och att man i stort sett får full täckning på det man gör. När det gäller de värden som forskningen innebär och hela det kvalitativa arbetet är jag intresserad av att höra hur ser på detta. Det handlar om att vårda dessa värden. importerar vi en stor del ekologiska grödor. Jag har inget emot ekologiska grödor. Men finns här långt framskriden forskning som visar på goda resultat både när det handlar om att förse människor med livsmedel och när det handlar om att odla. Jag tycker att det vore förfärligt om detta försvann, och jag skulle därför vilja veta hur ser på det. Jag vill också koppla på frågan om Kemikalieinspektionen, som den moderata kommittén har en motion om i näringsutskottet. Vi vill att myndigheten ska verka för att jobba sida vid sida med företag så att vi får en utveckling och inte bara en avveckling och ett stopp och belägg. Man borde i stället se kemikalier som en del av någonting positivt, och man borde kunna ersätta andra och ge hjälp och stöd på vägen. Jag skulle vilja veta vad har att säga om det. 68 (MP) replik: Det finns ingen som kan beklaga nedläggningen i mer än alla vi som sitter här. Det finns nog ingen här som tycker att detta är bra. Det är inte så många månader sedan Bucht var nere och invigde denna fantastiska anläggning. Hur ska vi som stat kunna gå in och stoppa en sådan nedläggning? I många fall säger företagen: Vi flyttar därför att arbetskraften är bättre på ett annat ställe. Vi flyttar därför att ekonomin är bättre på ett annat ställe. Men det är inte riktigt fallet här. Som jag har uppfattat det finns en samling kring frågan att vi absolut vill ha Findus kvar. Jag vet att såväl statsministern som landsbygdsministern och näringsministern har varit nere i och samtalat med Findus i frågan. Det är fantastiskt att få ha en spetskompetens på forskning inom livsmedel i vårt land. Jag tänker att vi måste kunna göra saker när vi väl har samlat ihop oss efter det som har hänt i . 69 (M) replik: Tack för det, ! Självklart är det ingen som tycker att detta är bra; tvärtom tycker vi alla att det är en dålig och tråkig utveckling vi ser framför oss. Det finns en samling kommunalt bland politiker och en samling totalt i samhället. Det finns också ett samlat brev till regeringen från Familjen , det vill säga de omgivande kommunerna, över partigränserna. Den stora frågan är att man finns med på vägen som en del av detta för att hitta lösningar som man behöver ta till vara för att komma vidare i det här. Jag betvivlar inte att det inte finns någon som tycker att det här är ett bra förslag. Jag vill bara höra hur man ser på utvecklingen. Det var också därför jag ställde frågorna om skatter och pålagor framöver. Man kan se på företagen hur viktigt det är att vi har ett land som kan vara med och konkurrera med andra länder och finnas med på en marknad för att skapa utveckling och tillväxt här hemma i . 70 (MP) replik: Vi vill alla att vi ska kunna sälja mycket, odla mycket, få bra mat och så vidare. Jag tänker att det är precis det vi ska göra. Vi ska odla fantastisk mat och lägga oss i premiumklass. Vi ska se till att de som arbetar hos oss i våra odlingar och i vår drift ska kunna få en bra lön, ett bra boende och en bra utbildning. Till detta ska vi lägga en god forskning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) § 11 Lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning betänkande 2015/16:NU18 Lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning (prop. 2015/16:123) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 19.) § 12 om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete betänkande 2015/16:FöU13 om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete (skr. 2015/16:88) 71 (L): har kommit med en rapport som uppenbarar allvarliga brister när det gäller främst länsstyrelsernas krisberedskap. Det handlar om en kritik som rör brist på samverkan, för lite övningar och en alltför dålig kontinuitet. har tittat på de anslag som ska driva krisberedskapen på länsstyrelserna och som MSB ger till dem. Det är nu så illa att projektanslagen är större än förvaltningsanslagen. Detta gör det svårt för länsstyrelserna att planera sin verksamhet. I betänkandet behandlas också försvarets stöd till det civila samhället. Den minnesgode kan erinra sig att 2004, i samband med det då fattade inriktningsbeslutet, bestämdes att Försvarsmaktens stöd till det civila samhället inte längre skulle vara dimensionerande. Detta fick, bedömer jag, närmast ödesdigra konsekvenser, bland annat för vårt helikoptervapen. När helikoptrarna inte längre behövde fungera för att de skulle undsätta patienter i skärgården eller släcka skogsbränder slutade nämligen våra militära helikoptrar i stort att fungera. inträffade också ett stort antal allvarliga olyckor, och inte mindre än 14 personer fick sätta livet till . med detta drabbades helikoptervapnet av stora förseningar när det gällde leverans av bland annat en ny sjöoperativ helikopter. Man kan nog säga att helikoptervapnet någonstans hade något av en näradödenupplevelse i den svenska försvarsmakten. När stödet till det civila samhället avvecklades förlorade vi viktiga kompetenser. Men inte nog med det, det ledde också till en extrem suboptimering av statens resurser. När Försvarsmakten inte längre levererade regelbundet stöd med sina helikoptrar till polisen och till satte olika myndigheter igång att för egen del anskaffa helikoptrar. köpte in helikoptrar för , och har polisen förnyat sin helikopterflotta för närmare en halv miljard. När jag efter Västmanlandsbranden besökte helikopterflottiljen i Kallax fick jag veta att flygförarna där vet om att de måste åka ut och släcka skogsbränder på olika håll i landet. Men eftersom de inte får dimensionera verksamheten för stöd till det civila samhället får de inte ens göra en semesterplanering som tar höjd för detta. Så kan vi naturligtvis inte ha det, herr talman. För lite fastslog dåvarande Försvarsberedningen i total politisk enighet att vi behöver se över de villkor och regler som gäller för Försvarsmaktens stöd till det civila samhället. är Alliansen beredd att fullfölja detta genom att ge regeringen till känna att det behövs en översyn av den så kallade stödförordningen. Men dessvärre, och något oförklarligt, har vi inte lyckats samla en majoritet av utskottet bakom detta förslag. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 3. 72 (M): om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete är en välkommen rapport. Det är en rapport som beskriver vad vi känt på oss, och som vi nu får fakta för, nämligen att krisberedskapen till stora delar fungerar bra men att den kan bli bättre. Rapporten tar upp både vad som kan bli mer effektivt och vilka brister man har kunnat se i samband med granskningen. Vi har en historia med ett starkt totalförsvar. Det är ett totalförsvar som innefattar det mesta, från krigsplaceringar för stora delar av befolkningen till stora beredskapslager. Det är en historia som till stora delar är omodern, men som till vissa delar skulle behöva återuppstå. Det gäller för oss alla att inte vara rädda utan att vara förberedda om naturkatastrofer, andra olyckor eller kriser skulle drabba oss. Att en kris ska komma vet vi. Kriser uppstår och drabbar oss med jämna mellanrum. Frågan är bara vad som händer nästa gång. Är det en kraftig storm eller kanske en kraftig spridning av multiresistenta bakterier? talades det på nyheterna i tv om multiresistenta bakterier som orsakar så många som 60 000 barns död i . Vi lever i en global värld. Hot och kriser är inte bara lokala, utan världens kriser blir också våra. Vad som blir nästa kris vet vi inte. Det är det som är problemet. Både stora bränder, som branden i , och det försämrade säkerhetsläget i vår del av världen är utmaningar för vår krisberedskap. Det vi klart vet är att krisberedskapen behöver förstärkas. Det är en viktig signal att pekar på att länsstyrelsernas arbete med krisberedskap behöver förbättras. De har haft en stor frihet att lägga upp arbetet, men de har inte levt upp till det tillräckligt och inte levt upp till det som lagar och förordningar föreskriver. Det som har varit försvårande är att MSB, som till stor del fördelar medlen, har fördelat medlen i projektform i stället för som fasta bidrag. Här har man fått svårt att både rekrytera och behålla rätt kompetens hos sin personal. Man behöver vidare förbättra sin tillsyn och sitt stöd till kommunernas arbete med krisberedskapen. Det är nog så viktigt eftersom det är just kommunerna som har ansvar för en stor del av arbetet vid en kris. Vid en kris ska man inte vara rädd; man ska vara förberedd. Och man behöver ta kritiken på allvar. Det har övats för lite. Vi är inne i ett skede där samhällets krisberedskap ska förstärkas, vilket påpekats i Försvarsberedningen. Regeringen behöver, precis som påpekas i rapporten, tydligt visa var ambitionsnivån ska ligga. Politiken har också här en viktig uppgift. Från politiskt håll har vi inte varit tillräckligt tydliga med på vilken nivå krisberedskapen i vårt land ska vara. Vi har inte heller satt ned foten när det gäller vilka krav vi ska ställa på den enskilde. Vad förväntar vi oss av enskilda medborgare? Vet medborgarna om vad som förväntas av dem? Och vilket eget ansvar har vi faktiskt som enskilda medborgare? Vid en kris, eller om vi skulle hamna i en krigssituation, måste den absolut största delen av befolkningen faktiskt ta en stor del av ansvaret själv. Samhällets resurser kommer troligen till största del att gå åt för att hjälpa dem som inte kan hjälpa sig själva. I motionen från allianspartierna lyfter vi fram den stora utmaningen om ansvaret för samhällets krisberedskap och vilka som faktiskt har det. Det är inte bara resurserna som är avgörande, utan det är hur man på bästa sätt samordnar och använder resurserna. Samverkan mellan den civila och den militära sidan behöver förbättras. Vid en krissituation är det helt nödvändigt. Det var något som vi också såg vid utvärderingen av Salabranden. Man behöver bättre öva och planera hur samverkan ska se ut för att minimera oklarheter i samband med en kris. MSB har här haft en nyckelroll, och det finns en hel del att förbättra. Det finns inte heller några genvägar för att nå målen. Det är bara genom att först kritiskt granska och sedan förbättra som vi kan gå framåt. Enligt vår motion anser vi att det är viktigt att arbeta utifrån en ökad målstyrning. Det går inte alltid att beskriva hur något ska göras. Det är bättre att vara tydlig med vad som ska uppnås. MSB bör få uppdraget att se över sina riktlinjer när det gäller vad de kräver av länsstyrelserna i syfte att skapa en tydligare målstyrning. Målen bör vara generella och möjliga att bryta ned på lokal nivå hos de olika länsstyrelserna. Länsstyrelsernas funktion är så viktig att vi anser att personal på de olika länsstyrelserna behöver krigsplaceras. För att öka stabiliteten och kompetensen är det också rimligt att de resurser som de olika länsstyrelserna får för olika uppdrag från MSB inte blir projektpengar utan sträcker sig och ger bättre möjlighet för planering. Med en förstärkning och en förbättring av länsstyrelsernas krisberedskapsarbete finns det gott hopp om man ska nå målet att inte vara rädd utan förberedd. Jag vill avsluta med att yrka bifall till allianspartiernas reservation 1. 73 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. anser att länsstyrelsernas krisberedskapsarbete behöver förbättras i många avseenden för att de ska leva upp till statens mål och krav. Man får leta ganska länge, tycker jag, för att hitta krav och mål som är lätt uttydbara. Styrningen från regeringen ger länsstyrelserna en mycket stor frihet att tolka och bestämma vad som krävs för att lösa uppgifterna. Vi ser ju i att man gör väldigt olika. Risk- och sårbarhetsanalyser, som är en grund och en förutsättning för att komma igång med ett bra arbete, är inte samordnade. Man gör olika, och sedan är man förvånad över att det inte fungerar. Vi behöver göra en samlad bild i . Det är klart att analyserna skiljer sig åt lite grann, till exempel om man har ett kärnkraftverk i länet eller inte, men grunderna måste vara ett samlat sätt att hantera risk- och sårbarhetsanalyser. Sedan behöver det ju övas på detta – man behöver öva och öva, och rätta till. När jag tittar på detta ser jag något grundläggande som går att hitta överallt i det civila livet eller på andra ställen, nämligen att man glömmer bort det viktiga att gå igenom innebörden. Man delar ut en uppgift, och svarar ja. Uppgiften tolkas, som jag sa. säger så också. Sedan går dit och har uppfattningen att ”det är så här vi ska lösa detta”. Innan man kommer dithän måste man dock klara ut att mottagaren av en uppgift, i det här fallet länsstyrelserna och även MSB, har tolkat uppgiftens innebörd på rätt sätt. Det steget fattas, enligt min uppfattning. Där kan man bli betydligt tydligare. säger också att det saknas en koppling mellan identifierade hot, risker och sårbarheter och de åtgärder behöver vidta. När man läser länsstyrelsernas redovisningar ser man enligt min och uppfattning att de har tolkat innebörden olika. Vad har då MSB för roll? Vi kan inte glömma MSB även om vi nu tittar på länsstyrelserna. Ja, som sas av en talare är det väsentligen utvecklingsprojekt som pengarna används till. Man kan söka bidrag från MSB i det här stycket, men man tolkar i allt väsentligt själv vad man ska göra för pengarna. Projektbidragen är som redan sagts, herr talman, en större finansieringskälla än förvaltningsanslagen när det gäller de direkta kostnaderna för länsstyrelsernas krisberedskapsarbete. har MSB gjort vissa förändringar och skrivit nya villkor för detta. Är det då så att tycker att det verkar bra? Nej, man bedömer att problemen kvarstår. Det är ju jätteallvarligt. bedömer alltså att problemen kommer att kvarstå. Enligt kommer utvecklingsarbetet att fortsätta prioriteras. Man prioriterar det, snarare än att lösa ålagda uppgifter – som man tolkar olika. Vi tror, herr talman, att det vid kris och krig – och även i fredstid kan det hända saker – är av avgörande betydelse att snabbt kunna sätta in resurser. Då krävs det en tydlig organisation och tydliga ansvarsförhållanden. MSB:s roll är ju att samverka. Länsstyrelserna skriver att de ska få kommuner att samverka, men var är ordet ”samordning”? Det finns här och var. Det måste finnas en myndighet som samordnar verksamheten. Att samverka är att prata med varandra och sedan gå åt var sitt håll. Man har samverkat, men man tänker inte följa vad den eller den säger, herr talman. Samordning gör man med befäl. Samverkar gör man genom att prata mycket med varandra. Sedan fattas beslut, och då gäller det att följa de besluten. Det är skillnaden på samordning och samverkan. Båda sakerna behövs, men någon myndighet måste samordna. Därför tycker vi från sida att vi ska ha en civilförsvarsmyndighet med uppgift att samordna.