prot · H40925 · 2016-11-09 00:00:00 — Han och hans parti gillar heller inte det samarbete som nu har med Nato i , som handlar om just desinformation. Men jag tror att svenska folket är av en helt annan uppfattning. Jag tror att svenska folket uppskattar det samarbete vi har och att vi är nära partner till Nato. Man måste också vara realistisk, . klarar sig inte självt. Vi har ett militärt försvar, men det har visat sig att det är en fråga om dagar hur länge vi klarar oss själva. Det har varit en förfärlig dubbelmoral här i landet och här i kammaren. Vi har alla på något vis hoppats att Nato ska ställa upp om det krisar. Det samarbete vi har med Nato är alltså bra, men det räcker inte. Det behöver utvecklas. Därför är samarbetet vi har i jättebra. Men vi ska skapa trygghet. Det var ju det som var så viktigt med utredningen som gjorde. Den kom fram till vad då? Jo, att ett svenskt Natomedlemskap skulle vara konfliktavhållande. Det skulle stärka tryggheten för både och våra grannländer. När du besöker nästa gång, fråga folk vad de tycker! Fråga om rädslan de känner inpå skinnet inför det som händer i och i . Du ska se att du får svaret att det här är verkligt. De undrar också varför har en sådan dubbelmoral. Det är dags för att så fort som möjligt söka medlemskap i . 32 (M): Temat för dagens debatt om hybridhot kan, precis som Dag Klackenberg var inne på, kopplas ända tillbaka till den trojanska hästen. Men det är klart att frågans aktualitet har förstärkts genom den försämrade säkerhetspolitiska utvecklingen i EU:s södra och östra grannskap. Det har gett frågan förnyad aktualitet. Gemensam ram för att motverka hybridhot omges nu av en löpeld av spänningar, konflikter och kriser från i söder till i öster och i norr. Inte sedan slut har de säkerhetspolitiska utmaningarna för varit så svåra och så allvarliga som de är . Med utgångspunkt i det försämrade säkerhetsläget, som vi måste förhålla oss till, tror jag att det finns åtminstone två övergripande frågor som vi ska tänka igenom när vi förhåller oss till kommunikation om hybridhot och som kommissionen bör ta med sig i det vidare arbetet. För det första är definitionen av vad som utgör ett hybridhot väldigt bred i kommunikationen. Syftet är naturligtvis att kunna ha anpassningsförmåga inför nya hot och föränderliga hot. Men har man inte tydliga avgränsningar och koncentrationer av resurser finns det risk för kraftsplittring. Varje insats som görs måste göras med utgångspunkt i att få den största nyttan och resursfokusering. Jag tror att kommissionens meddelande skulle tjäna på att prioritera bland de 22 olika förslagen om åtgärder mot hybridhot. För det andra ser hybridhoten väldigt olika ut i söder och i öster, och det krävs olika åtgärder för att bemöta dem. I öster är frågan främst kopplad till illegala annektering av och landets fortsatta aggression mot . lyckades agera i gråzonen mellan den totala freden och det totala kriget. Man kunde använda snabba beslutsprocesser och överraskningsmoment och genomföra en illegal annektering av . Vi vet också att både EU och Nato till stor del blev tagna på sängen av den snabba händelseutvecklingen, och det rådde förvirring om vad som hände på marken. En lärdom att ta med sig från detta, vilket kommissionens kommunikation också tar fasta på, är att vi måste öva och träna snabba beslutsmekanismer i stora mellanstatliga organisationer som EU och Nato. En annan dimension kopplad till hotet från öster är en tydligare militär dimension. Det understryker Natos roll i den europeiska säkerhetsordningen, som nu utmanar genom att inte respektera andra länders säkerhetspolitiska vägval eller territoriella integritet. Det är därför utmärkt att Nato nu stärker sin närvaro i nordöstra . Det är också bra att man jobbar med breddade säkerhetsfrågor, vilket vi har varit inne på tidigare: cybersäkerhet, snabbinsatsförmåga och strategisk kommunikation. I söder ser hybridhoten annorlunda ut. Där kommer hoten och riskerna främst från inbördeskrig, internationell terrorism och radikalisering. Följderna har vi sett i form av terroristangrepp i , och som har varit inspirerade eller styrda av Islamiska staten. Här är motåtgärderna inte militära utan snarare kopplade till polisiärt och juridiskt samarbete och samarbete mellan säkerhetstjänster, och det är EU snarare än Nato som är den viktigaste aktören. I justitieutskottets yttrande till försvarsutskottet har vi tagit fasta på att vi behöver stärka åtgärderna mot finansieringen av hybridhot genom att skapa bättre förmåga att bekämpa pengatvätt, genom handlingsplaner mot terrorism och genom det europeiska samarbetet mot radikalisering. Gemensam ram för att motverka hybridhot Avslutningsvis, fru talman, tror jag att det finns två saker som vi bör ta med oss och som bör genomsyra det vidare arbetet mot hybridhot. Det första är den starka koppling som faktiskt finns mellan intern och extern säkerhet genom både den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inom EU och de rättsliga och inrikes frågorna men också genom det faktum att det som sker utanför våra gränser i allt högre omfattning påverkar oss. Så länge vi har ett närområde som präglas av extremism, radikalisering och svaga statsbildningar kan vi inte uppnå långsiktig stabilitet och säkerhet här hemma. För det andra: Även om åtgärderna mot hybridhot främst är en nationell angelägenhet, vilket tidigare talare lyft fram, behöver vi mer internationellt samarbete. Det handlar om bilateralt samarbete men också om EU:s och Natos roll i dessa sammanhang. Vi vet att både EU och Nato spelar oersättliga roller i att stärka den europeiska säkerhetspolitiken. De har också förmågan att komplettera varandra. Genom att ha nära samordning mellan EU och Nato kan man också säkra att det inte sker en onödig duplicering av det arbete som måste bedrivas för att stärka våra länder mot hybridhot. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag att lägga meddelandet till handlingarna. 33 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1. Jag fick några frågor från , exempelvis om hur alternativet ser ut. Då vänder jag på frågan: Vi var ju ganska överens i utlåtandet om att lägga detta till handlingarna – att vi inte anser att EU ska militariseras. Men om man ska tala om alternativet bör det vara nationellt. Det bör ingå i det civila försvaret, som vi budgeterar pengar till. Det gör inte . I försvarsbeslutet var vi överens om att det militära försvaret inte alls fungerar utan det civila försvaret. Då bör man budgetera för det civila försvaret så att vi kan börja skapa det. Det kommer nämligen att ta tid, liksom återupprustningen av det militära försvaret. Vi budgeterar alltså för det civila försvaret, och jag skulle välkomna att vaknade till på den punkten. Av materialet från EU framgår att man blandar civila och militära komponenter vad gäller underrättelser. Det tycker vi är skrämmande. Något sådant vill vi inte vara med om. Det ställdes också en fråga från om våra starka kopplingar och band till . Det är för mig en förbryllande fråga. Vad skulle det vara för starka band? Är det att vi anser att den ska ha bra diplomatiska kontakter med , att vi ska verka för avspänning i och att vi ska stärka vårt försvar? Är det något fel i det? Är det så resonerar? Man talar ofta och i många sammanhang om hybridhot och cyberhot; det har jag hört . Men man landar inte i att man vill förstärka försvaret. Vi har en situation nu där regeringen i fasta belopp ökar försvarsanslaget med 1 enda miljard . Det kommer alltså att ta innan vi når av bnp. Det räcker inte. Om vi sedan kopplar det till att vi inte alls utvecklar det civila försvaret tar vi inte detta på allvar. Då har jag svarat på två frågor. Gemensam ram för att motverka hybridhot Åtgärdsförslagen i det nu aktuella förslaget är tydliga mellansteg i syfte att föra över makt från medlemsstaterna till EU. Vi sverigedemokrater ser med största allvar på hybridhoten. ter sig de föreslagna åtgärderna som ett försök från EU att med hänvisning till dessa hot utvidga sina befogenheter och göra intrång i nationella angelägenheter. Att hantera och bemöta hybridhot är ytterst ett nationellt ansvar, och EU bör inte militariseras och inte heller få stöd för att lägga grunden till någon europeisk militär eller polisiär underrättelsetjänst. Talartiden medger inte att jag går in i detalj på varje enskilt område, men låt mig lyfta fram ett av de problematiska förslagen i texten. Åtgärdsförslag 18 innefattar bland annat förslag om att ”använda instrument och uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP)”. Man vill alltså lägga ännu mer ansvar under GSFP. I detta anförande instämde (SD). 34 DAG KLACKENBERG (M) replik: och jag kan vara överens om att det anslås för lite pengar till det nationella försvaret, men det är också den enda punkt där vi är överens. Vi har från sida ingått en överenskommelse. håller vi den, och sedan kommer det framöver att komma en ny försvarsöverenskommelse – vi får se vad som händer där. Men vad jag absolut inte förstår är argument om att man inte ska ha ett samarbete inom unionen i dessa frågor. Det är väl få saker som är så gränsöverskridande som sjöfart, flyg, betalningar, transporter, eftersökande av brottslingar och jämförande statistik – allt talar väl för ett samarbete i unionen. Detta går ju inte att lösa på egen hand. Det är en avgrundsdjup skillnad mellan och syn på , och jag hoppas verkligen att ni kommer att komma i kapp. Det går inte att ha det här längre. 35 (SD) replik: Jämföra statistik på detta sätt kan man gott göra mellanstatligt. Vi har inget emot det. Men det har inget att göra med upprättande av en blandad militär och civil underrättelsetjänst inom EU och militarisering av EU. Ni som tycker att Nato är bra, lyssna på vad Natoländerna säger om möjligheterna att militarisera EU! Duger EU till det? Duger EU:s institutioner till att militariseras? Natoländerna skrattar åt det. Det är inte alls någon väg framåt. 36 (C) replik: Jag vill tacka för svaren i anförandet. Men jag skulle ändå vilja repetera frågan: Vilka stater är och beredda att medverka till att samarbetar aktivt med för att förebygga och motverka hybridhot? Formuleringen i er reservation kring dagens ärende är att vi värnar vår egen beslutanderätt och vår egen förmåga att bygga samarbeten med andra suveräna stater utanför EU:s ram. och ingår i EU, och vad jag förstår är också med på att detta är ett viktigt område att utveckla samverkan och samarbetet på. Givetvis ska varje nation ha sin egen förmåga. Gemensam ram för att motverka hybridhot För , som är ett av fem partier som har varit med och beslutat om försvarsinriktningen , är det viktigt att den nu återupptagna totalförsvarsplaneringen också inbegriper ett starkt civilt försvar, ett psykologiskt försvar och en förmåga i hela landet att på alla nivåer och i alla organisationer förstå vad hybridhoten innebär i realiteten. Men samarbetet mellan det militära och det civila måste också utvecklas, och frågan om resurser kommer vi att återkomma till. Det finns olika steg i det utredningsarbete som pågår efter försvarsbeslutet och även en dialog mellan dessa fem partier, inklusive regeringspartierna, om ambitionshöjningen och budgeteringen framöver. Frågan kvarstår dock: Vilka länder vill ni jobba ihop med? 37 (SD) replik: Det är ingen hemlighet att vi vill se en försvarsallians mellan och , och vi vill att den realiseras . Att sätta en tidsplan för det vore verkligen bra för att höja den svenska tröskeleffekten och försvarsförmågan. Vilka länder kan samarbeta mellanstatligt med för att utbyta information som har säkerhetspolitisk betydelse? Ja, det är alla länder och exempelvis . Det finns inga hinder för att utbyta information om vi har nytta av det för vår säkerhets skull. Jag är trött på att man talar om hybridhot men inte satsar några pengar på försvaret. Att tala om hybridhot hjälper inte. Vi måste satsa pengar på civilförsvaret och bygga upp det, och det kommer att ta tid. Det kommer att ta att återskapa ett civilt försvar. Lägger ni inte en krona på det kommer det aldrig att ske. Och vad är hybridhot? Det är absolut inte något nytt; det har alltid funnits. var till exempel hybridkrig från början till slut, där man försökte lura varandra på olika sätt. Vi hade i vårt gamla civila försvar tekniker för att lösa detta. Den effektiva nivå som finns är den nationella nivån – plus att man samarbetar med andra länder. Vi är inte emot det; det vore väldigt dumt att vara emot det. Men man måste också titta i EU:s papper. När EU planerar att ta över mer makt för att skapa meningslösa och ineffektiva organisationer – monstruösa organisationer som inte kan skapa effekt – måste vi se det i papperen och säga nej. Det tycker jag att försvarsministern från tid till annan faktiskt gör. 38 (C) replik: Utifrån det presenterar är det uppenbart att de väljer att ställa sig utanför ett samarbete som skulle kunna ge ett mycket mer effektfullt sätt att hantera hoten, som är en realitet och som ökar i omfattning. Man kan läsa vidare i reservationen. skriver: Vi anser att vi här rör oss i en gråzon, där vi upplever att man för det svenska folket bakom ljuset. Det är en oerhört intressant beskrivning av detta ärende. Det kan i sin tur tolkas som en del i en hybridformulering. På vilket sätt anser att man för befolkning bakom ljuset? Gemensam ram för att motverka hybridhot Det är viktigt att tala klarspråk och inte hymla med vad det är man vill åstadkomma och med vilka, skriver . Det är bra. För vår del står vi bakom att vi behöver ha en robusthet och ett samarbete som utvecklas och som kan hantera de inre spänningar som kan finnas i relationer mellan olika länder. Men på vilket sätt problematiserar hybridhotet som en realitet ? Vi hamnar ofta i den militära delen, men kan och ge exempel på konkreta incidenter eller scenarier som just nu utvecklas med hybridkrigföring eller hybridhot? 39 (SD) replik: Ja, det är klart att det finns hybridhot och att det inkluderar spridandet av falsk information. Det omgärdar alla krig vi nu ser runt om i världen. Nästan all information runt dem är falsk. Även vi svenskar har lärt oss att man inte kan lita på den information som kommer från eller eller något annat land när de är i krig. Då måste de nämligen effektivisera sin krigföring, och då kommer tydligen de här teknikerna fram. På vilket sätt tar vi detta på allvar? Ja, vi budgeterar pengar för att bygga det civila försvaret. Det kommer att ta att bygga det civila försvaret. Men ni lägger inte en krona på det, så ni kommer aldrig att få se något civilt försvar. Sedan får man välja. Detta är förbryllande för det svenska folket, för egentligen är vi överens. Vi har sagt att detta ska vara en nationell angelägenhet. Det står väl i utlåtandet, så vi är överens. Men du säger att det inte ska vara så, utan att EU ska ha detta. Vi ska investera de här pengarna i EU-korgen i stället. Stämmer det inte? Man får välja. Det vi tror är mest effektivt är att utveckla detta nationellt, men sedan ska man naturligtvis ha gränssnitt och kontakter med andra länder för att utbyta information när det gäller våra intressen. Man bör bygga upp det civila försvaret. Det är punkt 1 a. Man kan inte gå runt det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 10 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under betänkande 2016/17:SoU2 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under (skr. 2015/16:190) 40 (SD): Redovisning av fördel-ning av medel från Allmänna arvsfonden under Vi har lämnat in en följdmotion med anledning av skrivelsen Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under . I den följdmotionen framför vi att det är viktigt att de medel som Allmänna arvsfonden delar ut används i enlighet med de riktlinjer som finns för arvsfonden. Då det är många organisationer som uppbär medel från fonden som har kopplingar såväl till olika trosyttringar som till andra länder är det mycket viktigt att man aktivt arbetar för att säkerställa att de medel som utdelas inte på något sätt riskerar att gynna någon form av terrorism eller annan extrem verksamhet som skulle kunna skada . Då det är tämligen stora summor som delas ut från fonden kan dessa medel potentiellt sett komma att göra stor skada om de riskerar att användas för att på något sätt bidra till eller gynna terrorism. Därför yrkar vi bifall till vår reservation. 41 (S): Detta betänkande handlar om fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden . I finns det många goda idéer, men det saknas ofta pengar. Allmänna arvsfonden stöttar de engagemang som finns hos föreningar och organisationer som har bra idéer för de prioriterade grupperna: barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Det är över 9 000 projekt som har fått stöd av Allmänna arvsfonden . Projekten är i alla storlekar, och de är spridda över hela landet. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. De delar ut . Av de beviljade medlen 2015 var destinerade till glesbygdsprojekt och regionala projekt. En rapport om vilka projekt som har beviljats medel redovisas för . Projekten granskas också av en auktoriserad revisor. En delegation med sex ledamöter – det är personer från olika intresseorganisationer och personer från – sammanträder med ordförande . I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av stöd som har beviljats. För att stärka styrningen finns numera en controllerfunktion som kontrollerar hur pengarna används både internt och externt. Handläggaren utför även kontroll av projektmedlens användning genom att ha en dialog när det gäller projekten. Man följer projekten på webbplatsen. Man gör även besök på de platser där projekten bedrivs. Medlen ges i huvudsak till ideella organisationer. Organisationer och föreningar som beviljats stöd av Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår redovisa projektet. På webbplatsen kan man följa alla de projekt som har fått pengar projekten pågår. Just nu finns det 670 aktiva projekt på webbplatsen att följa. Handläggare reser också runt i landet och informerar om möjligheten att söka pengar ur Allmänna arvsfonden. Ett antal forskare är knutna till detta. De utvärderar ett antal projekt och ser vilka resultat det har blivit och vad pengarna har gett. Redovisning av fördel-ning av medel från Allmänna arvsfonden under Två motioner är inlämnade. Den ena kommer från . Det kan tilläggas att man lämnade in en likadan motion , och den fick avslag. anser att medlen inte ska hanteras centralt hos Kammarkollegiet, utan det ska göras på regional nivå. Man anser att medel inte alls når ut i regionerna, vilket är helt fel. Man skriver vidare i motionen att man vill se över om hanteringen är funktionell och når förväntat resultat. Ja, men det finns ju regelverk och arbetsmetoder som hanterar det här, före projekttiden, och efter projekttiden. fortsätter med att det är viktigt att medel ges till organisationer som lever kvar efter projekttiden. Ja, om man läser på, vilket man bör göra, kan man se att av projekten lever vidare. Det är en hög siffra. Man fortsätter i motionen med att det finns anledning att se över vilka som ska vara mottagare av stöd . Även detta tycker jag tyder på en oerhört dålig kunskap, för regeringen ser kontinuerligt över detta och sätter upp nya mål. finns det tolv prioriterade områden som gäller . Det känns väldigt viktigt med en nationell hantering så att bedömningen av hur man delar ut de här stora pengarna blir likartad över landet. var inte intresserade av något annat än sin egen debatt utan promenerade i väg. I sin motion skriver man så här: ”Det är viktigt att de medel som Allmänna arvsfonden delar ut används i enlighet med de riktlinjer som finns för arvsfonden.” Det är en knepig skrivning, tycker jag. Det är självklart att regelverk ska följas, och det som jag har räknat upp tidigare visar ju att det finns både hängslen och livrem när det gäller detta. fortsätter med att skriva att det är ”viktigt att man aktivt arbetar för att säkerställa att de medel som utdelas inte riskerar att på något sätt gynna någon form av terrorism eller annan extrem verksamhet”. Även detta är ett självklart påstående. Är det någon här i riksdag som är av en annan åsikt, tro? I vårt land, med dagens regering, finns det ingen anledning att tro att uppdrag skulle föreligga att förse terrorgrupper med pengar från Allmänna arvsfonden. Jag skulle ha velat fråga representant om man har exempel på att så har skett. Det finns tolv målområden för verksamheten som vi anser viktiga, och de är inte minst aktuella i dessa tider. Ett av målen är att öka delaktighet och demokrati, något som är otroligt viktigt. Det handlar också om att förebygga våld, mobbning och trakasserier, vilket alltid är aktuellt. Det är också att öka jämställdhet och jämlikhet, något som tyvärr är lika aktuellt, samt att stärka förutsättningarna för nyanländas mottagande och etablering. Detta är mål som jag förväntar mig att även ställer sig bakom. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Redovisning av fördel-ning av medel från Allmänna arvsfonden under Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU3 Ändringar i fördraget om internationell järnvägstrafik Kammaren biföll utskottets förslag. CU4 En ny lag om personnamn Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Ytterligare ändringar i lagstiftningen) 2. res. 1 (KD, M, C, L) 3. res. 2 (SD) 109 för res. 37 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 111 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 20 MP, 16 V 1: 72 M, 13 C, 12 L, 14 KD Avstod: 36 SD Frånvarande: 20 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 9 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - CU5 Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden Punkt 1 (Regeringens lagförslag) 2. res. 1 (KD, M, C) 99 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 36 SD, 20 MP, 16 V, 12 L 1: 72 M, 13 C, 14 KD Frånvarande: 20 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 9 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UU6 En integrerad EU-politik för Kammaren biföll utskottets förslag. FöU2 Gemensam ram för att motverka hybridhot Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (SD) 3. motiveringen i res. 2 (V) 36 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 72 M, 20 MP, 13 C, 12 L, 14 KD 1: 36 SD Avstod: 16 V Frånvarande: 20 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 9 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - SoU2 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under 2. res. 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 72 M, 20 MP, 13 C, 16 V, 12 L, 14 KD Frånvarande: 20 S, 12 M, 12 SD, 5 MP, 9 C, 5 V, 7 L, 2 KD, 1 - Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:36 om granskningen av skrivelsen Årsredovisning för staten 2015 2016/17:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse KOM(2016) 683 Förslag till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas KOM(2016) 685 Förslag till rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas KOM(2016) 686 Förslag till rådets direktiv om tvistlösningsmekanismer vid dubbelbeskattning i Europeiska unionen KOM(2016) 687 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer § 13 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2016/17:105 Apotekens tillgänglighet och service av (V) till statsrådet (S) § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar