prot · H4093 · 2016-09-15 00:00:00 — Över hälften av ökningen har tillkommit bland kvinnor och över hälften bland utrikes födda. minskar arbetslösheten påtagligt, inte minst bland ungdomar. Även långtidsarbetslösheten minskar efter att ha bitit sig fast på mycket höga nivåer och är bland vuxna lägst i EU. Den goda utvecklingen på arbetsmarknaden är således bred och berör flera grupper. Trots den goda utvecklingen på arbetsmarknaden kvarstår det faktum att sammansättningen bland de arbetslösa har förändrats och att arbetslösheten har blivit alltmer ojämnt fördelad i befolkningen. Deltagare med låg utbildningsnivå utgör en allt större andel av de långtidsarbetslösa i jobb‑ och utvecklingsgarantin. Aktiv arbetsmarknadspolitik i kombination med utbildningsinsatser är viktiga hörnstenar för att stärka och därmed få ut långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden. Till skillnad från den tidigare regeringen, som ansett det tillräckligt att i jobb- och utvecklingsgarantins tidigare fas 3 bara förvara människor i sysselsättning utan utvecklingsmöjligheter, anser regeringen att långtidsarbetslösa ska erbjudas riktiga jobb eller utbildning men också ha möjlighet till att ta del av aktiva insatser som för dem närmare arbetsmarknaden. har inflödet av nya deltagare till sysselsättningsplatser stoppats, och sysselsättningsplatserna ska vara helt avvecklade till . De nya reglerna innebär att Arbetsförmedlingen ska genomföra en successiv avveckling av sysselsättningsplatserna . ökar regeringen möjligheterna för dem som har varit arbetslösa att ta del av arbetsträning. Personer som står långt från arbetsmarknaden behöver ofta flera insatser som följer på varandra. Regeringen anser att arbetsträning är en viktig byggsten som, till skillnad från sysselsättningsplatserna, ställer krav på anordnare att anpassa insatsen utifrån de behov som deltagaren har för att komma närmare arbetsmarknaden. Ytterligare förändringar som skett från är att jobb- och utvecklingsgarantins fasindelning och kravet på specifik nivå av aktiviteter har avskaffats och att samtliga deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har möjlighet att deltidsstudera vid sidan om deltagande i garantin. Regeringen har också förlängt möjligheten till studier i vuxenutbildning i svenska för invandrare inom garantin från . En ny satsning på yrkesinriktade kurser inom bristyrken på folkhögskola har dessutom införts. har regeringen utvidgat traineejobb och yrkesintroduktionsanställningar till långtidsarbetslösa och nyanlända. infördes en möjlighet för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin att studera upp till på heltid inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan med bibehållet aktivitetsstöd. har endast deltagare i tidigare fas 3 haft möjlighet att bedriva studier på detta sätt. Sammantaget innebär regeringens politik flera nya satsningar men också att förvaringen av människor i sysselsättning som inte leder vidare upphör. Det är en stor förändring att Arbetsförmedlingen nu kan erbjuda insatser som utgår från varje individs behov och att förutsättningar ges för att fler ska få ett arbete eller börja studera. 11 (M): Jag ställde min interpellation när det kom fram att människor som hade varit i sysselsättningsfasen och haft en heltidssysselsättning helt plötsligt skulle avsluta den och inte hade något program eller liknande från Arbetsförmedlingen att fortsätta med. I fanns det 746 personer i sysselsättningsfasen. Det var just för att människor behöver ha en meningsfull sysselsättning som sysselsättningsfasen inrättades. gömde och glömde man personer som hade varit arbetslösa väldigt . Sysselsättningsfasen gjorde att människor kom tillbaka till arbetslivet, fick ett kontaktnät och ett sammanhang och dessutom en heltidssysselsättning i stället för att gömmas och glömmas. Mycket, ska jag säga, var inte rätt med sysselsättningsfasen, och det gjordes förändringar av den. parti och andra partier från den dåvarande oppositionen gjorde stora påtryckningar för dessa förändringar. finns det enligt siffrorna 340 personer i sysselsättningsfasen. Vad gör man med dem som har lämnat den fasen? Extratjänsterna som sa skulle ersätta sysselsättningsfasen är bara 1 087 till antalet. Det är få extratjänster som har tillkommit av de utlovade 20 000. Vad tror ministern att det här beror på? 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Hur vi ska hjälpa dem som lämnats i fas 3 är en viktig fråga. Många har stått långt bort från arbetsmarknaden . Många av dem har aldrig kommit in på arbetsmarknaden. Det här är en mycket stor utmaning och en uppgift som jag tar på största allvar. Det finns inte en enkel lösning. Det krävs att man bemöter människor individuellt och ger riktade insatser. Vi har gjort en stor förändring. När fas 3 infördes var huvudpoängen att man, när den gränsen nåddes, inte skulle få tillgång till några andra insatser än en sysselsättningsplats. Det var liksom poängen. Då skulle staten säga: har vi gjort det vi förmår. gör vi inte mer. Det har jag ändrat på. Vi ger aldrig upp om en enda människa. Alla personer har tillgång till alla arbetsmarknadspolitiska verktyg för att utifrån sina förutsättningar få hjälp att komma vidare till ett arbete eller komma närmare ett arbete eller i utbildning. Vi kommer att behöva göra fler insatser än de vi redan har gjort. Regeringen kommer att komma med studiestartsstöd, som förbättrar de ekonomiska förutsättningarna för långtidsarbetslösa med låg utbildning att kunna studera. Jag tror att det är ett viktigt steg. Det är en förvånande liten andel som deltar i studier , trots att vi vet hur viktig utbildningsnivån är för att man ska komma in på den svenska arbetsmarknaden. Utbildning är också ett sätt att skaffa sig fräsch och ny kompetens som ju är alldeles aktuell när man avslutar sin utbildning och sedan går vidare. Studiestartsstödet kommer att bli viktigt. Antalet extratjänster ökar. Jag är, utifrån de uppgifter jag har, väldigt optimistisk när det gäller en stark ökning av nya extratjänster . Och de kommer att bli viktiga. Arbetsträning är en annan viktig åtgärd. Låt mig också ställa en fråga till . Många arbetsintegrerande sociala företag har gjort ett fantastiskt bra arbete med dem som har varit placerade i fas 3 hos de här företagen. Man har i praktiken inte använt det som en sysselsättningsplats utan ofta arbetat som med arbetsträning, för att stärka personer att komma närmare arbetsmarknaden. Det är mycket bra. har regeringen lagt fram ett förslag om att Arbetsförmedlingen ska kunna reservera kontrakt i upphandlingar. Det är alltså en offentlig upphandling som enbart riktas till den här typen av arbetsfrämjande företag. Förslaget om en ny upphandlingslag, som har lagt fram, ligger nu på bord. Kommer och att stödja förslaget om att man ska kunna använda riktade upphandlingar i offentlig upphandling till arbetsfrämjande företag, till exempel arbetsintegrerande sociala företag? De spelar, enligt min uppfattning, en viktig roll och skulle kunna spela en ännu viktigare roll för personer som står långt från arbetsmarknaden. 13 (M): Jag ska börja med att svara på fråga. Det är kanske ovant för dem som lyssnar i kammaren att få höra ett svar på en fråga. har riktat skarp kritik mot upphandlingsförslag eftersom det begränsar företagens förmåga. Det finns för många krav som vi inte kan ställa oss bakom. Och man inte kan bryta ut delar, vilket vet. lyfter dock fram en viktig aspekt när det gäller de sociala företagen. I en interpellation till lyftes detta perspektiv fram av (KD) och (M). Jag ska alltså inte ägna det mer tid. Men det är en viktig aspekt. Det var just därför vi såg möjligheten när det gäller sysselsättning i sociala företag och delaktighet för deltagarna i de här företagen, organisationerna och verksamheterna. Jag fick inte svar på min fråga om varför så få extratjänster har tillkommit, varför de inte är fler. Man utlovade 20 000. Vad beror det på att det inte har blivit fler? Det är min fråga. är det 1 087 stycken. svarar att hon är orolig för det här. Det är bra att hon tar problemen på allvar, när man ser att arbetslösheten för utrikes födda ökar, att långtidsarbetslösheten sitter i och att den ökar för vissa grupper. Vissa, till exempel nyanlända, har inte ens kommit med i statistiken. Det krävs kraftfulla åtgärder för att få människor att komma in på arbetsmarknaden. säger i sitt svar att det går väldigt bra för – det låter nästan som att hon är nöjd. Men har jag hört vad hon säger här i kammaren också och tar inte upp det vidare. Vi är inne i en högkonjunktur. Det är självklart att jobben ska bli fler. Det är självklart att fler kommer i arbete när ekonomin går på högvarv. Så ska det vara. Om det inte var så hade jag blivit väldigt orolig. Jag är nyfiken på siffror. Jag gillar siffror och statistik. Det vet eftersom vi har haft många debatter här i kammaren . säger i sitt svar att antalet sysselsatta personer har ökat med 120 000 sedan regeringen tillträdde. Jag är glad över den ökningen. Ju fler som kommer i arbete, desto bättre är det för den enskilde och för den svenska ekonomin. Men jag undrar hur många som har tillkommit . Det var då regeringens budget började gälla. Har ministern eller någon annan i regeringen tillgång till den statistiken, eftersom man säger 120 000? 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag hade en intressant interpellationsdebatt för någon vecka sedan med och om just arbetsintegrerande sociala företag. Jag tror att många av de företagen kommer att bli mycket besvikna om inte öppnar för möjligheten med reserverade kontrakt och riktade upphandlingar, som regeringen har föreslagit. Det är speciella företag, eftersom de inte konkurrerar på normalt sätt utan just har en ambition om att ta ett socialt ansvar på arbetsmarknaden. Men de är ändå företag och hamnar därför i situationer där de konkurreras ut av andra kommersiella aktörer – trots att vi gärna vill arbeta med sociala företag. Jag hoppas att kan tänka om i frågan, så att vi kan få en lagstiftning som gör det möjligt. När det gäller extratjänsterna har antalet ökat ganska långsamt beroende på att det är riktiga jobb det handlar om. Det är inte en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som någon kan placeras i. En arbetsgivare måste anställa. Det måste finnas utrymme för att hitta rätt person på rätt plats. Det är naturligt att det tar innan arbetsgivare och de fackliga parterna har tid att jobba med frågan. Jag för nu nära samtal med parterna och kan glädjande nog berätta för att jag är optimistisk när det gäller att antalet extratjänster kommer att öka väsentligt i närtid. Och det behövs. Den typen av arbete med låga kvalifikationskrav eller låga trösklar behöver vi nämligen också på arbetsmarknaden. Låt mig säga någonting om arbetslöshets- och sysselsättningsstatistiken. Vi har många nyanlända. Man skrivs in på Arbetsförmedlingen . Det är alldeles utmärkt. Det bör vara jobbfokus från dag ett. Men det är ganska självklart att den som precis har anlänt till inte kan förvänta sig att få jobb dag ett. Det tar att komma i arbete. Vår definition av långtidsarbetslöshet är . Min ambition är att man i normalfallet ska komma i arbete eller utbildning . Jag vet att det är ett ambitiöst mål. är vi långt ifrån det. Men det är min ambition. Och det skulle vara en fantastiskt stor framgång om vi skulle klara det. Men många skulle ändå stå som långtidsarbetslösa i statistiken, eftersom man anses vara det . Jag tror alltså att det är viktigt att se hur vi mäter olika saker. Vi har en god konjunktur. Men regeringen gör också rätt saker i den här konjunkturen. Det är viktigt att se hur det samspelar. Varje gång vi har lagt fram en ny prognos har vi fått förbättra den gentemot den tidigare prognosen. Vi har fått skriva upp sysselsättningen och ned arbetslösheten. Jag minns att det var tvärtom när styrde. Då fick man ofta revidera åt fel håll. Det går alltså starkt i rätt riktning. Kommunerna investerar nu i bostadsbyggande. De privata företagen gör stora investeringar. Man tror på . När det gäller bostadsbyggandet tillsattes det , när var bostadsminister, 57 – tror jag – olika bostadsutredningar. kommer vi att bygga 57 000 nya bostäder. går vi till verkstad. vänder vi inriktning i politiken. är det slut med nedskärningar. anställer vi fler personer i välfärden. satsar vi stort på utbildning. Det är en viktig del för att tillsammans med konjunkturen se till att så många människor som möjligt kommer i arbete. 15 (M): Det är viktigt att det kommer till jobb och att de kommer fler till del. Jag tänkte bara ägna åt detta med att revidera prognoserna åt fel håll. När finanskrisen slog till satt alliansregeringen i regeringsställning. Då fick man revidera och räkna om prognoserna eftersom krisen var oväntad. Du var inne på att man mäter olika saker. Jag hoppas att ni fortsätter att mäta långtidsarbetslösheten som , så att den inte göms eller glöms bort. I så fall vore det oroande. Det som jag är orolig för är att många långtidsarbetslösa och utrikes födda hamnar i ett utanförskap. Det gör inte starkare, och det gör att det blir större skillnader i . Det är oroande att man inte tar tag i denna utmaning. Siffrorna pekar ju inte åt rätt håll. Många av de långtidsarbetslösa och utrikes födda vill ha ett arbete som innebär egenförsörjning, tillhörighet och gemenskap. Sedan tänkte jag ta upp lite om extratjänsterna. sa att det går långsamt, och det är också ett problem för mig när jag ser på hur regeringen har arbetat. Ni hade på er att förbereda er. Ni kritiserade reform efter reform som Alliansen lade fram. När ni väl kom till makten säger ni att det går väldigt sakta framåt. Också detta är oroande för mig. , när jag är i opposition, följer jag regeringen. Blir det ett maktskifte lägger vi fram våra förslag. 16 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag vill bara göra en korrigering. Siffrorna och utvecklingen går åt rätt håll. Men det betyder inte att alla problem är lösta. Vi har fortfarande mycket stora utmaningar med de många nyanlända och med dem som av andra skäl står långt ifrån arbetsmarknaden, till exempel på grund av låg utbildning. Det gäller också personer med funktionsnedsättning som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Utmaningen är betydande, men siffrorna och utvecklingen går åt rätt håll. Nej, jag har inga som helst planer på att ändra den officiella statistiken. Den ska vi hålla fast vid, så att man kan följa utvecklingen. Men det är viktigt att se de nyanlända som är i etableringsuppdraget. Där är min ambition att man i normalfallet ska komma i arbete eller utbildning – det är så långt som etableringsuppdraget sträcker sig. Sedan jag tillträdde har andelen ökat, men det är fortfarande mindre än hälften. Det är som kommer i utbildning eller arbete , och det finns en betydande könsskillnad. Det här ser jag mycket allvarligt på. Mitt fokus är att de nyanlända ska komma i arbete eller utbildning . I övrigt har jag fokus på att se till att de långtidsarbetslösa som inte är nyanlända ännu snabbare ska komma i arbete, utbildning eller insatser som leder till arbete. Utvecklingen går åt rätt håll. Men jag är den första att säga att mer behöver göras. Jag är inte nöjd. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2015/16:762 om arbetsmarknaden för utrikes födda 17 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig om jag är tillfredsställd med resultatet och vilka planer jag har för att fler människor, inte minst utrikes födda med kort utbildning, ska få jobb och slippa leva på bidrag. En liknande fråga från besvarade jag . Jag tänkte därför komplettera mitt svar från den förra debatten med ytterligare åtgärder som regeringen vidtagit. Regeringens målsättning är att eftersträva en höjning av sysselsättningsgraden. Höjningen ska främst ske i grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden, såsom unga och utrikes födda, och genom att motverka långa perioder utan arbete. Utvecklingen i svensk ekonomi är mycket stark, och efterfrågan på arbetskraft är god. Sedan regeringen tillträdde har 120 000 fler personer ett jobb. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Fler än hälften av alla nyanställda är kvinnor. Fler än hälften är utrikes födda. Den starka konjunkturen lägger grunden till tillväxttakten och till att fler jobb skapas. har regeringen gjort rätt prioriteringar i rätt tid genom att sätta samhällsbygget framför ytterligare skattesänkningar och nedskärningar. Det har skapats över 13 000 nya arbetstillfällen i skolan . Regeringen investerar i utbildningsmöjligheter och en aktiv arbetsmarknadspolitik som rustar arbetssökande att ta de många lediga jobb som växer fram. Regeringen investerar stort i ökat bostadsbyggande och infrastruktur, som är avgörande för att människor ska kunna leva och röra sig där jobben finns. har fått en aktiv närings- och handelspolitik som lyfter svenska företag till nya nivåer och ger fler möjlighet att förverkliga sina affärsidéer. Som jag framförde i interpellationsdebatten har regeringen vidtagit flera åtgärder för att fler människor, inte minst utrikes födda med kort utbildning, ska få jobb. Jag framhöll då bland annat satsningar på moderna beredskapsjobb, snabbspår, valideringsinsatser, vidgning av RUT-avdraget och samt studiestartsstödet. Utöver dessa satsningar har regeringen också utvidgat målgruppen för traineejobben till att omfatta långtidsarbetslösa och nyanlända. Även stödet för yrkesintroduktionsanställningar har utvidgats till att omfatta dessa grupper. Regeringen har förlängt möjligheten till studier i svenska för invandrare inom jobb- och utvecklingsgarantin från . Vidare har regeringen även tagit initiativ till den så kallade 100-klubben som är en satsning där större arbetsgivare och företag erbjuder jobb och praktik för nyanlända. Flera åtgärder har även vidtagits för att öka utrikes födda kvinnors sysselsättning. Regeringen har avskaffat vårdnadsbidraget och ser nu över hur föräldraförsäkringen ska utformas för att inte försena etableringen på arbetsmarknaden. Trots en god utveckling av arbetsmarknaden kommer fler åtgärder att krävas. Regeringen avser att i kommande budgetpropositioner återkomma med förslag på ytterligare åtgärder för att fler utrikes födda ska få jobb. 18 (L): Tack så mycket för svaret på min interpellation, även om jag givetvis anser att de åtgärder som regeringen har aviserat är otillräckliga. Låt oss börja med att titta på hur situationen är i . Det sker en väldigt stor invandring till , och det har vi haft . Det är ju i grund och botten bra för vårt land att människor kommer hit. Det är bra att ställer upp och hjälper människor som flyr från krig och förtryck. När människor kommer hit till måste vi öppna upp vår arbetsmarknad och inkludera dem i . Vi måste ge människor en framtid här som inte bara handlar om att få komma in i vårt land, utan som handlar om att människor får en fair chans att få ett jobb och vara med och bidra. Problemet är ju att av alla personer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen är födda utanför . Det är en väldigt hög andel. finns det ungefär 60 000 personer inom etableringsreformen. Av dessa är ungefär hälften personer som har låg eller ingen utbildning. Därtill finns det 150 000 personer i mottagningssystem. Därutöver är det många människor i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och så vidare. Vi talar om en mycket stor grupp i . Det är hundratusentals människor som riskerar att drivas in i utanförskap och bidragsberoende med alla de konsekvenser som det innebär. Då är det lite förvånande att regeringens svar på denna enorma utmaning, som är den största utmaning som vår nation står inför , är att man ska skapa 5 000 beredskapsjobb i offentlig sektor. Det är väl bra, men det är alldeles otillräckligt. Inte ens på marginalen hjälper det den stora utmaning som vi har att hantera. Därtill säger – och även statsministern sa det i valrörelsen – att man ska skapa 32 000 traineeplatser. Det har blivit 125 stycken. Är nöjd med det? Du lovade att skapa 32 000 traineeplatser, men det har bara blivit 125. Vidare tycker vi från Liberalerna att snabbspåren är bra. Vi är mycket positiva till snabbspåren och tycker att de är viktiga. Problemet är att även de omfattar färre än 2 000 personer just . Det betyder att det reformpaket som regeringen slår sig för bröstet för endast på marginalen kommer att avhjälpa situationen. Det som vi behöver är breda reformer som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för en stor grupp människor som inte har utbildningskvalifikationer, vilket innebär att de inte kan få de jobb som finns på arbetsmarknaden. Vi behöver till att börja med ha lägre ingångslöner. Det är viktigt, men vi behöver också på andra sätt underlätta ett ökat arbetsmarknadsdeltagande för ganska stora grupper. Jag förvånas över att regeringen är så tafatt när det gäller detta. Det verkar som om regeringen inte heller är särskilt överens med facket. LO kampanjar mot enkla jobb som statsministern håller sommartal och talar om att det är viktigt med enklare jobb. Facket har uppenbart satt stopp för en hel del av detta, vilket är bekymmersamt för vårt land. 19 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag håller med om mycket av det inledde med, och jag välkomnar den positiva människosynen och synen på människor som en resurs. Människor som får uppehållstillstånd och får möjlighet att stanna här ska naturligtvis få en chans att bli delaktiga i vårt samhälle fullt ut med de rättigheter och de skyldigheter som gäller alla oss andra. En viktig del är förstås både möjligheten och skyldigheten att försörja sig själv. Detta är viktigt för att människor ska få en chans att komma in i detta. Jag delar alltså den uppfattningen. För att lyckas med detta kommer vi att behöva göra en hel del förändringar, till exempel i etableringsuppdraget så som det är utformat. Vi behöver ett starkare fokus på jobb . Vi behöver jobba med ett mer systematiskt arbetssätt, och vi behöver göra förändringar så att det kan ställas tydligare krav på den enskilda individen att också själv bidra för att göra sig anställbar och delta i de olika steg som krävs för att man ska komma närmare arbetsmarknaden och komma in på arbetsmarknaden. Detta arbetar vi med inom just . Arbetsmarknadspolitiken kommer aldrig att, tror jag, vara lösningen på hur vi skapar fler jobb och löser arbetslösheten. Arbetsmarknadspolitiken är viktig, och den bör bidra till att vi får en bättre matchning, att arbetsgivare lättare får tag i lämplig personal och att arbetslösa kan rustas för de lediga jobben. Men det kommer aldrig att vara huvudlösningen på hur nya jobb skapas. Detta görs ute i det privata näringslivet och naturligtvis också i offentlig sektor. Därför är det glädjande att vi ser en sådan stark tillväxt av jobb i faktiskt hela landet. En av de näringar som växer allra starkast är besöksnäringen. Den växer runt om i . Jag ska inte säga att alla jobb i besöksnäringen är enkla jobb, för så är det inte. Men det finns en hel del jobb inom besöksnäringen som inte har så höga trösklar in eller så höga utbildningskrav för att man ska kunna arbeta där. Sedan krävs naturligtvis personliga kvaliteter och annat för att utföra dem. Vi ser också att många nya jobb växer fram i den offentliga verksamheten. Det finns brist inom många yrken, till exempel lärare. För att göra läraryrket mer attraktivt anställer många huvudmän lärarassistenter för att avlasta lärarna och göra deras arbetssituation lättare. Lärarassistent är kanske inte heller ett enkelt jobb, men det är ett jobb som har lägre kvalifikationskrav och ganska låga trösklar in. På det här sättet måste man se på hur jobb växer fram, både de som har lägre krav för att ge ett första jobb och de som har högre krav. Båda delar behövs på arbetsmarknaden, och vi ser att detta faktiskt sker. Men jag tror också att vi behöver göra insatser särskilt för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden och har låg utbildning. Där bör man göra en distinktion som har med ålder att göra.