prot · H309115 · 2016-06-08 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ny gruppledare för partigrupp vice talmannen meddelade att Liberalernas partigrupp anmält som gruppledare för partigrupp . § 3 Anmälan om ersättare för gruppledare för partigrupp vice talmannen meddelade att Liberalernas partigrupp anmält som ersättare för gruppledare för partigrupp . § 4 Anmälan om ny ledamot i Följande berättelse från upplästes och lades till handlingarna: Berättelse om granskning av bevis för ny ledamot i har från inkommit bevis om att (MP) utsetts till ny ledamot i fr.o.m. sedan (MP) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). vice talmannen meddelade att (MP) tillträtt som ledamot i . vice talmannen meddelade att (L) avsagt sig uppdraget som ledamot i finansutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2015/16:665 Interpellation 2015/16:665 Regeringens hantering av överskottsmålet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inplanerade engagemang. Interpellation 2015/16:667 Interpellation 2015/16:667 Åtgärder för fler jobb av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inplanerade engagemang. Interpellation 2015/16:704 Interpellation 2015/16:704 Ökat konsumentskydd vid kroppsbehandlingar av (M) Interpellationen 2015/16:704 Ökat konsumentskydd vid kroppsbehandlingar av (M) kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 7 Anmälan om återkallelse av skrivelse vice talmannen meddelade att regeringen genom skrivelse 2015/16:183 återkallat skr. 2014/15:35 Meddelande om kommande förslag om ändring i reglerna om uttag i näringsverksamhet. Skrivelse 2015/16:183 lades till handlingarna. § 8 Anmälan om avskrivning av skrivelse vice talmannen meddelade att talmannen avskrivit skr. 2014/15:35 Meddelande om kommande förslag om ändring i reglerna om uttag i näringsverksamhet. § 9 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2015/16:171 och 172 till skatteutskottet 2015/16:186 till trafikutskottet 2015/16:182 till utrikesutskottet 2015/16:3420 och 3421 till miljö- och jordbruksutskottet KOM(2016) 283 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 285 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 287 till Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 289 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2016) 369, 370 och 371 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 10 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2015/16:KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser 2015/16:KU29 Kommittéberättelse 2016 2015/16:KU28 Verksamhetsredogörelser för nämnder 2015/16:UU14 () 2015/16:UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik 2015/16:TU20 En luftfartsstrategi för 2015/16:KrU11 Förutsättningar för svensk film § 11 Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas tillsättning och ansvar Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas till-sättning och ansvar betänkande 2015/16:UbU20 Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas tillsättning och ansvar (prop. 2015/16:131) 1 (M): Ett gott ledarskap och ett systematiskt strategiskt arbete är bland de viktigaste faktorerna för att nå goda resultat, oavsett verksamhet. Detta gäller alltifrån verkstäder hemma i till verksamheten på landets universitet och högskolor. Beträffande de sistnämnda är rektors ledarskap och mandat samt styrelserna för våra lärosäten ytterst viktiga funktioner för att lärosätena ska bli framgångsrika i den nationella och globala konkurrensen. Styrelsen som varande lärosätets högsta beslutande instans har inte bara ansvar för högskolans alla angelägenheter och för att dess uppgifter fullgörs; den har också ett strategiskt ansvar för att utveckla verksamheten. Detta anser vi moderater att styrelserna både kan och bör utveckla i mycket högre grad än vad som sker . I det läget är det därför rimligt att samtliga ledamöter, även studenter och lärare, är just fullgoda ledamöter i styrelsen och att en majoritet av ledamöterna är externa. Vi moderater delar regeringens uppfattning i denna fråga, och vi står också bakom förslaget om ett nytt sätt att utse nomineringskommitté. För oss moderater är målet att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Den så kallade , som alliansregeringen tillsatte, var ett viktigt led i detta. Denna utredning tar upp frågor som att identifiera och tydliggöra olika beslutsstrukturer, belysa tillgång till strategiska medel och rekrytering samt hur en kompetent och strategisk styrelse fungerar. Det sistnämnda är ju något som jag redan har berört. Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas till-sättning och ansvar Jag kan erkänna att jag hade höga förväntningar på vad utredningen skulle resultera i. Även om jag finner att mina förväntningar inte infriades till fullo respekterar jag svårigheten i att balansera lärosätenas autonomi mot statsmakternas intressen. Med det sagt anser vi det mycket viktigt att följa upp de förslag och rekommendationer som fört fram. Vi menar att den modell med rekommendationer som prövats i utredningen är ett intressant angreppssätt som kan möjliggöra nya sätt för politiken att styra universitet och högskolor i en värld där högskolorna har fått – och bör ha – ökad autonomi. Därför anser vi det i högsta grad motiverat att följa upp styrkor och svagheter med den modell som har använts i . Övriga partier tycks dock vara kallsinniga till detta. Jag yrkar bifall till reservation 3. 2 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 från , och . För är det viktigt att stärka autonomin för våra lärosäten. Beslut ska fattas så nära dem som berörs som möjligt. Det är för oss en närodlad högskolepolitik. Autonomin har stärkts , bland annat genom Alliansens autonomireform . Den innebar ökad makt till lärosätena samt minskad detaljreglering och avregleringar både när det gäller den interna organisationen och utbildningarna i sig. vill stärka autonomin ytterligare. Detta visar vi i vår reservation, som behandlas . Det handlar bland annat om att möjliggöra att både god lokal kännedom och akademisk kompetens i högre grad tas i beaktande vid tillsättning av styrelser. Det är något som vi anser saknas i propositionen. Vi vill att kravet på att en majoritet av styrelsens ledamöter ska vara externa tas bort. På det sättet flyttar man makten närmare och låter professionen få ett större inflytande. Den statliga styrningen av lärosätena bör i större utsträckning ske genom att resursfördelningssystemet förändras och genom ett tydligt kvalitetssäkringssystem. Modern politisk styrning handlar mer om mål och resultatstyrning och mindre om detaljregleringar av utnämningspolitik. Det möjliggör ett fortsatt ansvarsutkrävande. Ett system med ökat inflytande för professionen möjliggör även ett stärkt fokus på internationalisering samt utbildning och forskning, vilket är kärnuppgifterna för lärosäten överlag. Vi skriver i den reservation som vi har lämnat om nomineringen och valförfarandet. Det står i betänkandet att den ena nomineringspersonen ska utses av regeringen och den andra av högskolan, utan att det hela förtydligas ytterligare. Vi tycker att det ska ske ett valförfarande på lärosätena för att välja vem som ska representera dem i nomineringskommittén eller vara en av nomineringspersonerna – detta just för att ge en tydlig struktur för hur tillsättningen sker. Det kan i vissa fall bli styrelsen själv som utser den nomineringsperson som ska tillsätta styrelsen, och jag tycker att det är olyckligt om så skulle bli fallet. Det behövs ett fungerande system. Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas till-sättning och ansvar För är det oerhört viktigt att ge professionen mer inflytande och stärka autonomin så att vi får ökat fokus på kärnuppgifterna när det gäller utbildning och forskning. Därmed kan den internationella konkurrenskraften för den högre utbildningen i stärkas. Vi tror att detta tillsammans med ett förändrat resursfördelningssystem och ett starkt kvalitetssäkringssystem som har större fokus på samverkan och kvalitet kan stärka den högre utbildningen. Det är viktiga reformer för del för att få en starkare konkurrenskraft för den högre utbildningen i . 3 (KD): Kompetenta och skickliga styrelseledamöter i våra högskolor och universitet är en förutsättning för en kompetent ledning av såväl lärosätets utbildning och forskning som utvecklingen av verksamheten. För mig som kristdemokrat finns det två viktiga aspekter som jag vill lyfta fram i diskussionen om styrelsernas tillsättning och sammansättning. Det handlar dels om att det är viktigt att det finns en majoritet av akademiskt välmeriterade personer i styrelsen, dels om att styrelsens ledamöter har stöd av högskolans lärare. Det kan låta som en självklarhet att majoriteten av en högskolestyrelse bör ha hög akademisk kompetens, men något sådant krav finns inte . Det är inte heller regeringens uppfattning att ett sådant krav behövs. Det tycker jag är olyckligt. Varje lärosäte ska ha en styrelse med den kompetens och erfarenhet som passar lärosätets inriktning. Därutöver är det väsentligt att styrelsen till övervägande del består av personer som har hög akademisk kompetens, det vill säga docenter och professorer. Det kan annars i värsta fall leda till olyckliga beslut med negativa konsekvenser för såväl högskolans personal som utbildningarnas kvalitet. Styrelsens akademiska förankring är också nödvändig för att upprätta förtroendet internt, externt och internationellt. Styrelseledamöterna, med akademisk kompetens, bör representera olika discipliner med förankring i det omgivande samhället och vara antingen lokala eller externa ledamöter – men tillsammans aldrig utgöra en minoritet. Det är också viktigt att de nomineringspersoner som föreslår nya styrelseledamöter har god kännedom om högskolans verksamhet. Regeringens förslag om att den ena av de två nomineringspersonerna ska ha kännedom om den är alltför otydligt. Jag vill betona att det vore bra om valet av den ena nomineringspersonen har stöd av lärosätets profession. Därmed anser jag att nomineringspersonerna bör utses genom ett lokalt valförfarande av lärosätets profession. Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 1. 4 (S): Vi behöver starka universitet och högskolor. Det ska vara lärosäten som genomför utbildning och forskning med högsta kvalitet. Av det följer att vi också behöver starka och drivande styrelser. Den proposition vi diskuterar handlar om hur ledamöter i dessa styrelser ska tillsättas samt om styrelseledamöternas ansvar. Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas till-sättning och ansvar Regeringen föreslår i propositionen att högskolelagen ska ändras så att lärare och studenter i stället för att vara representerade i styrelsen för ett statligt lärosäte ska få rätt att utse ledamöter i styrelsen. Det där är ingen obetydlig förändring. Lärosätenas styrelser är kollektivt ansvariga inför regeringen. Det är då viktigt att ledamöterna står obundna av partsintressen samt att de uteslutande företräder respektive lärosäte. Den nuvarande lydelsen, att lärare och studenter ska ha rätt att vara representerade i styrelsen, kan leda tanken fel. En sådan formulering kan ge intryck av att dessa ledamöters primära roll är att representera och bevaka lärares respektive studenters särskilda intressen i stället för att ha ett helhetsansvar för lärosätets verksamhet. Därför välkomnas denna förändring av ett enigt utskott. Naturligtvis ska alla ledamöter i styrelsearbetet bidra med sin särskilda kompetens och erfarenhet – så också lärare och studenter. Men i styrelsearbetet har alla ett gemensamt helhetsansvar för sitt lärosäte. En annan viktig förändring som tas upp i denna proposition som vi också välkomnar är att regeringen nu föreslår att det i förordning ska regleras att nomineringspersonerna i sitt förslag till styrelseledamöter ska beakta en jämn könsfördelning. Tre partier – , – har invändningar mot regeringens bedömning av hur nomineringspersonerna ska utses och styrelsens sammansättning. Regeringen föreslår att två personer ska utgöra den nomineringsgrupp som lämnar förslag på ordförande och de styrelseledamöter som regeringen ska utse. En av dessa personer ska företräda ett övergripande statligt intresse och utses av regeringen. Den andra personen ska ha god kännedom om det aktuella lärosätet och utses av regeringen efter förslag från eller högskolan. Det här är en förändring som välkomnas av många – så också en majoritet i utskottet. De tre partier jag nämnde vill däremot att ett lokalt valförfarande bland lärosätets profession ska utse den person som ska ha en god kännedom om det aktuella lärosätets verksamhet. Jag tycker att denna invändning är lite märklig. Dessa tre partier satt i en regering som starkt förespråkade universitets och högskolors autonomi. Helt plötsligt föreslår dessa tre partier att det ska regleras hur dessa nomineringspersoner ska tas fram, särskilt den som ska utses med den goda kännedomen om aktuellt lärosäte. Det måste väl ändå ligga i autonomins princip att det är lärosätet självt som avgör hur denna nomineringsperson ska tas fram, inte att det ska regleras uppifrån. Samma tre partier anser också att akademiskt välmeriterade personer bör vara i majoritet i lärosätenas styrelser. I sin reservation skriver de att de anser att det bör säkerställas ”att styrelserna vid alla lärosäten får en majoritet utsedd av professionen”. Regeringens förslag som vi nu diskuterar innebär att de externa ledamöterna som regeringen utser ska vara i majoritet. Det är för mig, för Socialdemokraterna och för regeringen en mycket viktig princip. Om regeringen ska kunna utkräva ansvar och styra sina myndigheter bör de externa ledamöterna vara i majoritet. måste kunna fatta viktiga, avgörande beslut på en övergripande nivå utan att de påverkas personligen av de beslut de fattar. Därför är det viktigt med en majoritet av externa ledamöter. Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas till-sättning och ansvar De externa ledamöterna utgör också en viktig kontaktyta utåt i samhället, och de bär med sig viktiga perspektiv in i styrelsearbetet. Inget hindrar att någon eller några av de externa ledamöterna även har en akademisk förankring, men det finns inga skäl för att det ska regleras i särskild ordning – utifrån autonomins principer. Jag välkomnar också en annan fråga som tas upp i det betänkande vi diskuterar, nämligen att regeringen öppnar för att se flexibelt på styrelsens storlek vad gäller ledamöter. är de 15. Utredningen har presenterat förslag på ett mer flexibelt synsätt och att vid behov ha färre ledamöter. Jag är glad för att regeringen tar tag i den tråden och säger att det kan finnas fördelar att vid behov ha en styrelse med färre ledamöter och att det kan finnas anledning att överväga en sådan förändring. Detta är besked jag välkomnar. Det är en styrka att ha mer flexibilitet vad gäller styrelsens sammansättning och storlek med tanke på att våra lärosäten ser olika ut. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 5 (M) replik: Med anledning av anförande och den diskussion som förs här vill jag än en gång bara påpeka att vi moderater står upp för autonomin. Vi ser det som väsentligt att studenter och lärare blir fullgoda ledamöter. Vi ansluter oss också till att majoriteten av ledamöter ska vara externa. En frågeställning som inte berör ingår i den reservation som vi moderater lägger fram. Det handlar om vikten av att följa upp och utvärdera slutsatser. Varför det är så viktigt tog jag upp i mitt anförande. Detta är ett helt nytt koncept för att studera och se vilka resultat man når av en mjukare typ av styrning, eftersom vi värnar autonomin och inte vill ha en detaljreglering av det som är universitets och högskolors angelägenheter. I utskottet bedrivs det en hel del uppföljnings- och utvärderingsarbete, vilket är en ny uppgift som vi är ålagda. Som jag har uppfattat det ser vi att värdet av det arbetet är väsentligt. Jag vet att också brukar dela den uppfattningen. Det är därför som det är så förvånande att man inte vill ålägga regeringen det här uppdraget. Det är faktiskt regeringen som har störst chans att göra ett fullgott arbete. Jag skulle gärna vilja ha ett klarläggande kring detta. Utöver det vill jag ställa en fråga till som gäller en annan uppgift som finns med i . Det handlar om att regeringen uppmanas att se över resursfördelningen. har tidigare tillstyrkt det här, och jag undrar var och står . 6 (S) replik: Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas till-sättning och ansvar Jag tackar för de frågor och synpunkter som för fram. Jag är glad över att vi har en stark majoritet i utskottet för den förändring som vi diskuterar när det gäller hur styrelseledamöter ska utses, styrelsens ansvar och sammansättning. Det är en styrka att vi ändå har en stark majoritet för denna förändring som jag tror är jätteviktig. Jag håller med om att styrelserna har en oerhört viktig roll, och vi kan göra mer för att stärka styrelsernas roll i att driva arbetet på våra lärosäten, både på universitet och på högskolor. Det är bra att vi har denna samsyn. I fråga om de förslag som regeringen lägger fram och i fråga om den proposition som vi diskuterar är det en självklarhet att man följer upp de beslut som man fattar. Vi i utskottet skrev ju att vi självklart utgår från att den här regeringen, som alla andra regeringar, tar ansvaret att följa upp de beslut som man föreslår och som bejakar. innehåller ju mera än just den proposition som vi diskuterar . Vi ska vara medvetna om att det kommer en forskningsproposition . Även en hel del högskolefrågor behandlas i utredningen. De övriga delarna av bereds nu inom . Det är därför för tidigt att ta ställning till ett krav på uppföljning av ett förslag från regeringen som vi ännu inte har sett. När det kommer ett förslag är det självklart att vi ska se till att det blir en uppföljning, men just nu finns det inte någon anledning att gå vidare och bejaka den reservation som för fram i betänkandet. 7 (M) replik: Tack, , för svaret som nog var ganska väntat. Det står att man förutsätter att regeringen kommer att göra en uppföljning. Så har utbildningsutskottet uttryckt det. Likafullt vet både och jag att det inte alltid blir så. I alla goda samhällen vill man inte lägga ekonomiska resurser på att se efter huruvida regeringens förslag får det genomslag som man har förväntat. Med tanke på att det var ett helt annat koncept, en helt annan systematik och metodik i anser vi fortfarande att det hade varit av största vikt att följa upp det hela. Sedan undviker att svara på frågan om resursfördelningssystemet, vilket också var väntat. Det handlar alltså om resursfördelningen till högre utbildning. och har i opposition alltid förfäktat att resursfördelningssystemet borde ses över, men när man befinner sig i regeringsställning tiger man kring de här frågorna. Jag har ställt frågan till ministern för högre utbildning, men inte heller hon anser att det vore viktigt att följa upp denna fråga och att se över och utreda resursfördelningssystemet. Trots att vet att universitetskanslern tycker det och trots att utredaren av ledningssystemet ställer sig bakom detta. Vi moderater anser att det är av största angelägenhet att vi också fullgör det. Varför, , har Socialdemokraterna inte svängt i den här frågan? 8 (S) replik: Jag satt i opposition . Det kom många förslag från den borgerliga regeringen. Jag utgick alltid ifrån att regeringen, när man lade fram förslag, även hade en tanke på följa upp de reformer som genomfördes. Jag tycker att från bör ha samma inställning som jag hade i opposition. Det är självklart att regeringen följer upp sina beslut. Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas till-sättning och ansvar är ett kontrollorgan, och vi ska ju också se till att saker följs upp, görs på rätt sätt och förverkligas. Jag är inte så orolig för det här. Det kommer nog att bli så att vi följer detta noga, jag är övertygad om det. När det gäller resursfördelningssystemet kan jag lugna med att jag inte har ändrat uppfattning. Jag har i opposition drivit just frågan om att det är dags att se över dagens resursfördelningssystem, som går och som inte har ändrats . tycker jag fortfarande att man skulle se över resursfördelningssystemet. Jag lovar att jag även kommer att säga samma sak, att det är dags att se över resursfördelningssystemet. Som riksdagsledamot har man sin frihet. Man behöver inte slaviskt följa regeringen. Vad ministern säger får ministern stå för. Jag tycker faktiskt att det är viktigt att man ser över resursfördelningssystemet, och vi driver den frågan. Det är en viktig fråga – och det är många fler än och jag som tycker det – så den kommer jag att driva, precis som jag gjorde i går, gör och gör . 9 (C) replik: Jag vill ta vid där det förra replikskiftet slutade. Jag välkomnar besked gällande resursfördelningssystemet. Det verkar ju finnas en majoritet i för det, så vi skulle kunna göra gemensam sak för att sätta press på regeringen och få till en utredning. Jag begärde egentligen replik för att utveckla det resonemang som jag hade i mitt inledningsanförande kopplat till vårt ställningstagande. I grund och botten är vi överens i flera avseenden när det gäller propositionen och betänkandet om ledamöterna, om fokus på jämställdhet och så vidare, som andra har nämnt. Men vi skiljer ut oss på två punkter. Den ena handlar om valet av nomineringspersoner. Det är inga konstigheter med den nomineringsperson som utses av regeringen, men det handlar om den nomineringsperson som högskolan ska utse. Vi anser att det ska ske genom ett lokalt valförfarande. framförde i sitt anförande kritik mot detta kopplat till att det reglerar för mycket för högskolan. Men låt mig utveckla det hela. Om vi låter det stå fritt för högskolorna att själva välja hur nomineringspersonen ska utses kan det vara högskolestyrelsen själv som utser nomineringspersonen. Det är få organisationer där det är styrelsen som väljer sin valberedning i någon mån. Det är detta jag i grunden motsätter mig. Det ska i stället göras av professionen. Det andra handlar om att vi vill att en majoritet av representanterna ska föreslås lokalt och ha god lokal kännedom men också akademisk kompetens. Det vi säger i vår reservation är att de personerna kan vara interna från professionen och spegla olika discipliner men de kan också vara externa ledamöter. Detta tror jag är oerhört viktigt för bland annat internationalisering och stärkt konkurrenskraft. 10 (S) replik: Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas till-sättning och ansvar Det är bra att vi på det stora hela är eniga om viktiga principfrågor i den här propositionen. Sedan är det två saker som jag invänder emot av det som förs fram i reservationer från , och Liberalerna. Det första är det här med nomineringspersoner. Man ska utse en nomineringsgrupp, och en person ska väljas från ett mer lokalt perspektiv. Jag menar att det ligger i autonomins principer att vi inte ska reglera hur det lokala utseendet går till. Varje högskola och universitet måste på egen hand komma till beslut om hur man ska utse den person man föreslår regeringen, som formellt ska bekräfta detta. Det finns en stark makt hos respektive lärosäte att utse en person. Då är det enligt autonomins principer fel att vi ska reglera att det ska vara ett valförfarande.