prot · H30981 · 2016-03-16 00:00:00 — § 1 Aktuell debatt om vägen in på arbetsmarknaden 1 (L): Aktuell debatt om vägen in på arbetsmarknaden ska vara möjligheternas land. Liberalernas utgångspunkt är att det inte spelar någon roll varifrån du kommer. Det viktiga är vart du är på väg. Framtidsdrömmar börjar på jobbet med egen försörjning, arbetskamrater och en vardag och gemenskap. Även välfärden börjar med jobben. Arbetslinjen är en förutsättning för välfärdsstaten. Men både arbetslinjen och välfärden utmanas nu av ett växande utanförskap. står inför ett vägval. Det är det viktigaste vägvalet . Ska de som släpps in i också släppas in på arbetsmarknaden? Eller ska de nya svenskarna hänvisas till bidrag och utanförskap därför att LO inte vill släppa in fler i arbete? Jobb eller bidrag, arbetslinjen eller bidragslinjen. Vi liberaler väljer arbetslinjen. Det är bättre att nyanlända flyktingar snabbt kan få ett jobb även om jobbet är enkelt och även om startlönen är lägre än att de år ska leva på bidrag från samhället. Vi har en enkel utgångspunkt, : Alla ska med. 2 Statsminister (S): När var minister brukade han rätt ofta tala om hur det var att ta över den förre ministerns skrivbord och vad man möjligtvis kunde hitta i skrivbordslådorna. När vår regering tillträdde och klev in i hittade vi larmrapporter om högre arbetslöshet, dramatiskt sjunkande skolresultat och stor bostadsbrist. Arbetsmarknadspolitiken och vuxenutbildningen hade monterats ned, och dessutom hittade vi ett budgetunderskott på . En sådan politik får definitivt verkliga resultat för människor ute i det verkliga livet. Det gäller inte minst samhällets mest utsatta människor. När vi trädde till vid regeringsmakten tog det för en nyanländ att komma i arbete. Det var ert resultat. Efter ett förlorat val 2014 signalerade högern att den skulle förändras. Men i stället för att blicka framåt har man vänt blicken stadigt bakåt. var det kvinnorna som skulle ha lägre löner. var det arbetarna som skulle ha lägre löner. var det ungdomarna som skulle ha lägre löner. är det de nyanlända som ska ha lägre löner för att över huvud taget kunna få jobb. Ni får kalla detta startjobb, ingångsjobb, nystartsjobb eller vad ni vill. Det är samma gamla argument som vi har hört . Några ska tydligen ha lägre löner för att komma i arbete. Det är lika fel nu som det var då. Att sänka löner för att skapa jobb är och förblir ett riktigt ineffektivt förslag. För att det över huvud taget ska få effekt krävs det så låga löner att det är socialt oacceptabelt. Det framhåller inte minst , som ni så ofta brukar hänvisa till. Det är uppenbart för var och en som sliter till en inte alltför hög lön i vården, på restauranger och i butiker att deras möjligheter till löneförhöjning skulle minska drastiskt om det gick att anställa nyanställda för en spottstyver. Det går inte att isolera några gruppers löner och inte tro att det påverkar andra. Aktuell debatt om vägen in på arbetsmarknaden Det visar också forskningen. Den är oerhört tydlig på området. Den pekar på att sänkta löner för några kommer att pressa ned lönerna för den fjärdedel av löntagarna som tjänar sämst. Det motsvarar i 1 miljon löntagare. Den som ska experimentera med andras löner ska också känna till det. Mitt besked är glasklart. Vi socialdemokrater kommer aldrig att acceptera statligt satta fattiglöner. Det ska löna sig att arbeta, punkt. Vi står inför en stor utmaning. Enligt nuvarande beräkningar ska 180 000 nyanlända ut på den svenska arbetsmarknaden de kommande tre åren. Det är dock i lika delar människor som inte har någon gymnasieutbildning som de som har gymnasieutbildning och också en högskoleutbildning. För den gruppen finns det inte en enkel lösning. Det är olika människor och individer med olika förutsättningar och olika kompetenser. Det är därför som vi har påbörjat investeringar för att de som kommer hit och de som redan finns här i landet ska i arbete. De ska jobba. I ryggen har vi nu en ekonomi som växer starkt. Vi har en tillväxt på . Det är den högsta tillväxten i , och det är en av de högsta i EU. Arbetslösheten är nu den lägsta . Ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Det gör att vi just nu på svensk arbetsmarknad har ungefär 100 000 lediga jobb, och vi har över 100 bristyrken. Det är därför som vi investerar i ett kunskapslyft med 50 000 nya utbildningsplatser. För dem som har högskola och gymnasieutbildning satsar vi på validering och kompletterande utbildning. Vi skapar fler praktikplatser både på myndigheter men också tillsammans med näringslivet. Vi skapar snabbspår för en rad bristyrken, och fler är på väg. Det gör vi tillsammans med arbetsmarknadens parter. Det är det som bland annat kallas för den svenska modellen. Jag återkommer till detta i debatten. Det finns, och det är sant, en grupp nyanlända som kommer att ha mycket svårt att hävda sig på svensk arbetsmarknad. Det måste vi ta på allvar. Det gäller dem som har en väldigt kort utbildning och har kommit lite upp . Vi räknar med att det kan vara ungefär 25 000 personer . För dem behövs enklare jobb, subventionerade anställningar, moderna beredskapsjobb men kanske också kortare yrkesutbildningar som inte kräver så mycket förkunskaper. Utmaningen är stor. Det är inget tal om någonting annat. Men möjligheten om vi gör detta rätt är så mycket större. Därför sänker vi inte lönerna för de många, utan vi höjer kunskapen och skapar jobb till just de grupper som behöver det mest. Så avvecklar vi inte den svenska modellen, så utvecklar vi den, och så fortsätter vi det samhällsbygge som vi behöver göra i vårt land . Aktuell debatt om vägen in på arbetsmarknaden 3 (M): går ungefär 4 700 000 människor i till jobbet. Några av oss gick upp och åkte bil. Några tog bussen eller tåget. Några gör det , och några gör det . Det alla har gemensamt är att alla gör sitt allra bästa för att är och ska vara ett av världens allra starkaste och bästa samhällen. Det ska vi vara stolta över. är ett starkt samhälle som håller ihop. Men det kommer inte av sig självt. Det ställer krav. Det kräver att alla gör vad de kan för att bidra, för göra rätt för sig och för att efter sin förmåga göra sin del av det vi kallar vårt. Det är jag övertygad om att de allra flesta människor i vill, men alla har inte fått den chansen, . lever ungefär var sjunde person i arbetsför ålder – 800 000 personer – i utanförskap, och fler riskerar det att bli. Alltför många utan gymnasieutbildning och alltför många utrikes födda har fortfarande aldrig fått in den första foten på arbetsmarknaden, har aldrig fått sitt första jobb. Om inte något görs för fler vägar in i arbete riskerar ungefär 90 000 fler utomeuropeiskt födda varaktig arbetslöshet. Var och en av alla de människor som lever i utanförskap kan vittna om samma sak: frustrationen över att inte få en chans och känslan av att stå utanför. Det är oacceptabelt, och därför måste utanförskapet brytas så att fler får sitt första jobb. Det är naivt att tro att flyktingkrisen är över. står inför en situation som ställer större krav på reformer och integration än kanske någonsin i modern tid. Men det talar inte statsministern om . Det han verkar riktigt engagerad i är inte reformer utan det partipolitiska spelet och lögner. Att ljuga om sina motståndares förslag må vara en sak – det är ganska illa – men den värsta lögnen från statsministern är den om hans egen politik. I högtidstalen, till exempel i ett , säger : ”Här krävs nya verktyg för att alla som kan arbeta också verkligen arbetar.” gör regeringen precis tvärtom. När människor behöver fler enkla jobb för att få det där första jobbet halverar regeringen . När det behöver löna sig bättre att arbeta för att bryta utanförskapet höjer statsministern bidragen till dem som inte jobbar. När fler behöver lära sig mer i den svenska skolan för att kunna komma in på arbetsmarknaden säger regeringen nej till att högstadieelever ska få mer matte. Det hänger inte ihop. Om man menar allvar med att alla ska jobba och göra rätt för sig och att ska hålla ihop måste man göra något åt detta, i form av reformer. En moderatledd regering kommer inte att lagstifta om sänkta löner, men en moderatledd regering kommer att se till att fler kan få sitt första jobb och sin första lön. Fler måste få känna känslan av att gå upp även när det tar emot lite grann och att ha ett jobb att gå till och se fram emot. Då behöver ta åtminstone fem steg framåt. För det första måste arbete alltid löna sig. Vi har fortfarande höga skatter på arbete, och det slår hårt mot dem med lägst inkomster. Det är därför första-jobbet-avdraget behövs. Förutom det behövs en satsning på att fler får behålla mer av försörjningsstödet om man börjar jobba, om än bara lite grann. Med våra förslag kan till exempel en ensamförälder som får ett deltidsjobb som ger 8 000 få en extra tusenlapp att leva för . Aktuell debatt om vägen in på arbetsmarknaden För det andra måste fler få chansen att lära sig jobbet på jobbet. Yrkesintroduktion, som vi införde, är bra, men det går för trögt. har till exempel 28 yrkesintroduktionsjobb skapats i handeln. Det behövs många fler i många branscher. Därför behövs första-jobbet-anställningen, så att fler kan ta det första steget in på arbetsmarknaden och få möjlighet att lära sig jobbet på jobbet. För det tredje behöver det ställas tydligare krav på att anstränga sig för att få det första jobbet. Det är därför vi behöver ha aktivitetskrav i försörjningsstödet, och det är därför det behövs en utbildningsplikt så att de som kommer hit utan grundskolekompetens kan få detta så snabbt som möjligt. För det fjärde måste fler lära sig mer i den svenska skolan. Där börjar vägen in i det svenska samhället. Därför behöver vi lyfta skolan mer, med tydligare kunskapskrav, bra betalt till skickliga lärare och mer tid för lärare och elever. För det femte behöver vi fråga alla som kommer hit vad de kan. Det får inte ta innan de får den frågan, som det kan göra , utan det måste ske , . är ett land där vi ska lova varandra att göra rätt för oss och där vi ställer krav på att alla ska bidra efter sin förmåga. Då måste vi ta vara på allas förmåga, och därför behövs tidig kompetenskartläggning. har klarat utmaningar förut, och vi kan göra det igen. Men då krävs att vi höjer ambitionen i reformer och inte bara höjer tonläget i debatten. Då krävs politiskt ledarskap av en helt annan sort än det som kan leverera. 4 (SD): Även om denna debatt har begärts av Liberalerna är den under alla omständigheter påkallad av verkligheten. Det har den varit . Problem som är relaterade till västvärldens mest ansvarslösa invandringspolitik är inte något nytt, utan vi har påtalat sådana problem . Då har övriga partier i den här församlingen i väldigt hög grad antingen kastat fula ord eller förnekat problemens existens. Det är såklart bra att vi nu äntligen verkar vara överens om att det faktiskt finns en gräns för vad vi klarar i vårt asylmottagande och att antalet människor som har kommit till har betydelse för vår kapacitet att ge ett vettigt mottagande och få en fungerande integrationsprocess. Det är bra att vi har kommit så långt i debatten. , herr talman, tycker jag att ämnet för denna debatt – vägen in på arbetsmarknaden – belyser just det snäva perspektiv som alldeles för länge har fått prägla diskussionen om integrationspolitiken. För att komma vidare och lyckas med den ambition som nästan alla pratar om – att hålla ihop vårt land – måste vi göra upp med synen på att integration enbart handlar om jobb och sysselsättning. Jag tycker att det blev väldigt tydligt, inte minst under den förra regeringens vid makten. Då satsade man miljarder på verkningslösa integrationsprojekt i form av olika särlösningar, subventionerade låtsasjobb, låglönejobb och så vidare. Man skröt om den största integrationspolitiska reformen . Nästan ingenting av detta, herr talman, fick någon effekt. Problemen blev bara värre och värre, och utanförskapet har fortsatt att växa. Aktuell debatt om vägen in på arbetsmarknaden Under denna debatt har vi redan hört, och vi kommer att få höra, samma gamla politiker tjata om samma gamla politik, och det är samma gamla partier som står bakom den. Möjligen sätter man nya namn på en del av politiken, men det är samma gamla politik som inte har fungerat. Jobben och sysselsättningen är givetvis en viktig nyckel till integration, men då handlar det om riktiga jobb. Då handlar det om satsningar i välfärden, om investeringar, om att skapa förutsättningar för små och medelstora företag att växa och om att göra det billigare och mindre riskfyllt att anställa. Det handlar om att skapa förutsättningar för industrin. Det handlar om att skapa förutsättningar för de viktiga landsbygdsnäringarna. Det handlar om ett utbildningsväsen som håller måttet och klarar av att svara mot de behov som finns på arbetsmarknaden. Det handlar om att försvara den svenska modellen. Tyvärr har det fullständigt saknats politik i detta avseende. Man har varit helt inriktad på de subventionerade låtsasjobben, särlösningarna för nyanlända och så vidare, och det har inte fungerat över huvud taget. Vi måste skapa förutsättningar för riktiga jobb i det här landet. Det är en viktig nyckel till integration, men det är inte den enda nyckeln. Det tycker jag är viktigt att lyfta upp i detta sammanhang. För att man i praktiken ska etableras och vara en del av det svenska samhället krävs mer än bara sysselsättning. Man måste kunna språket, inte bara i form av ord och meningar, utan man måste förstå och kunna språket på djupet. Man måste förstå hur det svenska samhället ser ut och fungerar och vilka normer och värderingar som ligger till grund för vårt samhälle. Man måste anpassa sig. Man måste vilja bli svensk för att på allvar bli en del av och det svenska samhället. Det är detta, herr talman, som övriga partier i denna församling har så förtvivlat svårt att förstå. Det är alldeles uppenbart att en stor del av dem som har kommit till saknar skäl för att stanna här, och därför kommer de att behöva återvända. Det måste givetvis ske . Men många kommer att bli kvar här, antingen permanent eller åtminstone för mycket . Då handlar det om att hålla ihop ett samhälle som håller på att slitas sönder av splittring och segregation. Då måste vi vara tydliga med vad som förväntas. Vi måste vara tydliga med vad alla dessa människor har att anpassa sig till. Men kommer man till möts man nästan av det motsatta. Här förnekas snarare själva existensen av en majoritetskultur: Här finns ingenting du kan lära dig – vi har bara köttbullar, midsommar och sådana töntiga saker. Med de förutsättningarna är det klart att det blir svårt att hålla ihop ett samhälle med en snabbt växande befolkning. Jag tror, herr talman, att vi måste hitta saker att enas kring, och jag tror mycket starkt på medborgarskapet som en viktig nyckel för integration, något som vi alla kan förhålla oss till och enas kring. Men det förutsätter att vi uppvärderar medborgarskapet, att vi låter medborgarskapet betyda något, att det blir något eftersträvansvärt – inte bara att du har bott i utan att du också har etablerat dig i samhället, blivit en del av det svenska samhället. Då, herr talman, är jag övertygad om att vi också klarar av att hålla ihop det här samhället långsiktigt, och det är det avgörande. 5 (MP): Aktuell debatt om vägen in på arbetsmarknaden Mer än kanske är ett land som ser olika ut för olika människor. För de allra flesta är arbetsmarknaden bättre . Inte , före finanskrisen, har så många haft arbete att gå till som . Men vägen till ett arbete fortsätter att vara längre för vissa grupper. För den som har kommit ny till är vägen till en fast tillsvidaretjänst oftast särskilt lång. flydde ovanligt många människor till . Kriget i är inne på sitt sjätte år, och människors drivkrafter att fly blir tyvärr allt starkare. Det är viktigt att kapaciteten i mottagandet höjs och att etableringen förbättras, så att vi kan anpassa våra system att fungera väl både i tider då det kommer många och i tider då det kommer få. Alla kommuner ska hjälpas åt med mottagandet, så att etableringen påskyndas, och tidigare insatser ska genomföras, så att nyanlända snabbare kan lära sig språket och påbörja validering och utbildning. Bostadsbyggandet måste öka och civilsamhället ges en tydligare roll i etableringsprocessen. Liksom de flesta länder i har vi en åldrande befolkning. En prognos visar att antalet åldersavgångar överstiger antalet tillträdande unga. Utmaningen för de flesta europeiska länder är att få in fler personer i arbetsför ålder. Att ta till vara nyanländas erfarenheter och kompetenser och skapa vägar in på arbetsmarknaden är en av vår tids stora möjligheter – möjligheten att låta fler bidra till ett samhällsbygge där ekonomi fortsätter att växa. Fler människor som kommer hit på flykt ska kunna lära sig svenska från dag ett och kunna arbeta från dag ett. Ju tidigare vi underlättar för människor att lära sig svenska, få sina kvalifikationer och betyg validerade och få möjligheter att skapa branschkontakter inom sitt yrke och etablera privata kontakter och nätverk, desto tidigare kommer människor i arbete eller startar företag. Historiskt har klarat av att växa på ett bra sätt. Två årtionden efter ser vi att de som sökte en i och gjorde till sitt nya hemland har etablerat sig i den utsträckningen att fler av dem läser vidare på högskolan än infödda svenskar. växte och skapade möjligheter av en stor utmaning. Politikens roll är att säkerställa att människor snabbt kan etablera sig på arbetsmarknaden, på bostadsmarknaden och i samhället i stort. Just därför har regeringen infört kompetenskartläggning på anläggningsboenden och öppnat upp för möjligheten att börja lära sig svenska tidigt i asylprocessen. skulle också vilja se förslag på digital sfi, det vill säga möjlighet att själv studera svenska i mobilen eller på datorn, så att alla ska kunna träna språket redan från dag ett. Regeringen har också skapat ett tjugotal snabbspår för människor med bakgrund inom olika bristyrken. vill se snabbspår också för egenföretagare. Många människor har i bagaget erfarenheter av att driva företag, och andra har en idé som de har burit med sig länge och vill förverkliga. Kan vi få hälften av de mest drivna nyanlända företagarna att starta företag i och hälften av dessa företag att bli bärkraftiga skapar detta många nya arbetstillfällen både för nyanlända och för ”gammalanlända” svenskar. Aktuell debatt om vägen in på arbetsmarknaden Detta är satsningar som vi ser som nödvändiga om ska fortsätta att växa med dem som har kommit hit. ser vi från sida att det behöver göras mer. Som en konstruktiv del av den diskussionen fortsätter vi som parti att vara drivande i debatten om hur vi kan förbättra etableringen på olika sätt. Utöver snabbspår för egenföretagare och digitaliserat sfi ser vi också att vi behöver öppna upp arbetsmarknaden för fler genom att öka möjligheterna att arbeta från som man är i som asylsökande. krävs undantag från kravet på arbetstillstånd för att arbeta. Trots att utgångspunkten i de nuvarande reglerna är att asylsökande ska ha rätt att arbeta är det inte tillräckligt många som lever upp till det som krävs enligt utlänningsförordningen. Vår utgångspunkt är att fler som kan arbeta från dag ett också ska göra det. Därför vill vi se över dagens regelverk i syfte att underlätta för fler asylsökande att arbeta så fort de kommer hit. För de asylsökande som redan har rätt att arbeta saknas möjligheten att skriva in sig som arbetssökande på Arbetsförmedlingen. Även om man inte ges tillgång till samma regelbundna kontakt och stöd som vanliga arbetssökande är det värdefullt för arbetsgivare att på ett tidigt stadium kunna få kontakt med asylsökande som har kompetens och erfarenhet inom till exempel bristyrken. Därför skulle vi vilja göra det möjligt för asylsökande att registrera sig, så att de blir sökbara för arbetsgivare i Arbetsförmedlingens elektroniska databas, och ge dem rätt till enklare stödinsatser som rådgivnings- och matchningssamtal. Det finns en stor fara när länder slutar tro på sitt eget samhälles förmåga att växa och utvecklas. Historien har visat att öppenhet mot omvärlden är något som har gynnat . Samhällen som sluter sig tenderar att stagnera i sin egen utveckling. Framgångsrika samhällen är öppna, blandade samhällen. behöver fortsätta att vara öppet och skapa möjligheter för dem som kommer hit att bidra och vara en del av ett som fortsätter att växa. 6 (C): En sak är fullständig klar: behöver fler som jobbar. Och med alla nyanlända som knackar på dörren blir behovet av reformer som kan bana väg in på arbetsmarknaden allt större, för integration och jobb är inget annat än två sidor av samma mynt. Bland alla dem som har kommit hit till vårt land finns det läkare och ingenjörer. Men många av dem som har kommit saknar utbildning, och det är dem som den här debatten borde handla om. Vi kan inte, som vi håller på att göra , förpassa dem till ett permanent utanförskap. De måste också snabbt kunna få ett jobb, för det här är en akut situation. behöver en regering som tar detta på allvar, som har ett högt reformtempo och som ger människor en chans att riva de murar som omgärdar de första jobben. Aktuell debatt om vägen in på arbetsmarknaden Tyvärr har vi sett alldeles för lite av den varan. verkar vara mer upptagen av att prata om den svenska modellen än att faktiskt se till att den fylls med människor av kött och blod som jobbar. Från sida har vi inte suttit still i båten. Ser vi en utmaning tar vi tjuren vid hornen. Vi backar inte utan ser till att det finns konkreta lösningar. Det är därför vi har lagt fram förslag om till exempel hur det ska bli lättare att starta företag, genom ingångsföretag där krånglet minimeras till att lämna uppgifter och sköta skatteinbetalningar via en app. Många av de nyanlända har ju en företagarbakgrund. Det är också därför som vi har lagt förslag om lägre arbetsgivaravgifter, fler lärlingar och ökade möjligheter att starta RUT-företag – allt för att skapa fler vägar till det första jobbet. Det är också därför som vi har föreslagit ingångsjobb. Ingångsjobb bygger på att ett avtal sluts mellan arbetsmarknadens parter, ett avtal som gör det möjligt att anställa nyanlända med låg utbildning och bristande språkkunskaper till en lägre ingångslön än vad som är möjligt. Tar parterna sitt ansvar och gör detta är vi beredda att politiskt driva sänkta inkomstskatter för dessa grupper, vilket ger mer pengar i plånboken för den som anställs, och dessutom sänkta arbetsgivaravgifter för dem som ingår dessa avtal. Om parterna inte är beredda att ta sitt ansvar är vi beredda att lagstifta om ingångsjobb, eftersom alternativet är utanförskap för hundratusentals människor, bidragsberoende och att integrationen riskerar att misslyckas. Det har, herr talman, inte råd med. Låt oss komma ihåg att för individen är det inte en högre lön som är alternativet, utan det är ingen lön alls. , , , och är några av de myndigheter och expertorgan som lyft fram just att enklare jobb med lägre ingångslöner är nödvändiga för att nyanlända ska kunna få jobb. När jag möter en människa som har flytt kriget och förtrycket i , som inte vill något annat än att komma in i det svenska samhället och jobba, vill jag kunna säga att här får alla en chans att göra rätt för sig. Även den som inte behärskar det svenska språket och även den som har en bristfällig utbildning ska kunna få ett jobb. höll ett tal till sina kollegor på kommunnivå. Det var ett intressant tal att lyssna till. Den svenska modellen nämndes så i talet att jag till slut tappade räkningen. Men att statsministern upprepar orden, utveckla den svenska modellen, otaliga gånger kommer inte att göra att de fylls med innehåll. Det kommer inte att ge fler nyanlända ett jobb. I hans tal lyste också ordet företagare med sin frånvaro, trots att det faktiskt är företagare som skapar jobben. Statsministern läste dock upp en dikt om hur tillståndet i svensk ekonomi ser ut.